MOZAIK KERETTANTERVRENDSZER AZ ÁLTALÁNOS ISKOLÁK ÉS A GIMNÁZIUMOK SZÁMÁRA
BEVEZETÉS
Az iskolai nevelés-oktatás közös értékeit, kulcskompetenciáit, fejlesztési feladatait - általános szinten - a NAT 2003 fogalmazza meg. A feldolgozandó konkrét tartalmak a középszintű érettségi vizsgakövetelményekben találhatók. E két dokumentum úgy biztosít egységes alapot közoktatásunk elvi, szemléleti, cél és feladatbeli, tartalmi, szerkezeti meghatározásához, hogy egyben önállóságot is biztosít a - különböző körülmények között dolgozó - magyarországi iskolák számára munkájuk alapdokumentumainak differenciált elkészítéséhez.
A differenciálást megtervező helyi terveknek a NAT „lágy” folyamatszabályozására és a középszintű érettségi vizsgakövetelmények „kemény” kimeneti szabályozására - mint közös alapra - kell épülnie. Így a tanároknak és az iskoláknak általunk javasolt, konkrét segítséget adó, adaptálható kerettantervi rendszerünknek is ezek alapján kell meghatározni: a tantárgyak nevét, a tartalmát és ezek időbeli elrendezését, a kiemelt célokat, követelményeket és ajánlott módszereket, az egyes szakaszok befejező évfolyamának kimeneti követelményeit stb.
Az iskolák céljai, feladatai és működési feltételei ugyan lényegesen különbözhetnek egymástól, de többségüknek valójában ugyanazokkal az alapvető feladatokkal és nehézségekkel kell megbirkózniuk. Ez a kerettanterv-rendszer a többségnek szeretne segítséget adni a helyi pedagógiai programok és azon belül az egyes tantárgyak helyi terveinek elkészítéséhez.
A helyi pedagógiai programok és tantervek elkészítését elősegítő gondolatok, javaslatok
A NAT 2003 alapelveit elfogadva és a középfokú érettségi követelményeket tudomásul véve fontosnak tartjuk előre bocsátani az általunk kiemelt hangsúllyal kezelt gondolatokat és a változások jogosságát bemutató „helyzetképeket” (amiben, néhány helyen, pl. az Alapgondolatok, rendezőelvek és a Bevezetés című részekben túlléptük a kerettantervekkel szemben támasztott igényeket), hogy javaslataink érthetőbbek, elfogadhatóbbak és így jobban átvehetők legyenek.
Gondolatainkat igyekeztünk úgy felépíteni, hogy azok a felhasználók igényeinek széles körben megfeleljenek, minél nagyobb része beépíthető legyen a helyi igényeknek és elképzeléseknek megfelelő dokumentumokba.
Az alsó tagozat (1-4. évfolyam) kerettanterveit egy rendszerbe fogtuk össze, hogy az a könnyebb kezelhetőség mellett, világosabban érzékeltesse e pedagógiai szakasz súlyát, sajátosságait és az egyes részei jobban összehangolhatók legyenek.
A felső tagozatra és a középiskolára (5-12. évfolyamokra) készült kerettanterveket ráépítettük az alsó tagozatosra, és két összekapcsolt egységben, de együtt néhány tantárgynál lineáris felépítésben - kezeltük azokat. Arra törekedtünk, hogy az - iskolarendszerünk jelenlegi tagozódása miatt formailag elkülönült - alapozó, fejlesztő és megszilárdító, elmélyítő szakaszok kerettantervei szoros egységet alkotva együtt jelenjenek meg. Így a nevelés-oktatás két nagy szakaszában dolgozó tanárok (felső tagozat, középiskola) alaposabban és könnyebben megismerhetik egymás feladatait, az egymás területén megvalósuló változásokat. A szokásos érettségi tantárgyaknál a kétszintű érettségire történő felkészítés újszerű feladatit, külön tantervekkel igyekszünk segíteni.
A javasolt tevékenységek megvalósításához szükséges eszközigények minimumát az átlagos helyzetben levő iskolák jelenlegi lehetőségeinek megfelelően képzeltük el.
Kerettanterveinkben igyekeztünk a NAT elveit és a középszintű érettségi követelmények igényét - ami elvileg az általános műveltség élethivatástól független részét kellene, hogy jelentse - úgy teljesíteni, hogy azok az iskolai közösségek saját gondolatai alapján, minél több iskolában jól megvalósíthatók legyenek. Ezért ajánlásainkban az előírások és az ésszerűség keretein belül tartottuk a tartalmi követelményeket.
Ezt a kerettantervrendszert egy kidolgozandó pedagógiai rendszer részének tekintjük és fokozatosan kiegészítjük a Mozaik Kiadó tanmenetekkel, tankönyvekkel, munkafüzetekkel, feladatlapokkal stb. Továbbra is tervezzük a programok alkalmazását elősegítő szakmai, módszertani előadásainkat, tanácsadásainkat és a programok fejlesztését, „karbantartását”.
ALAPGONDOLATOK, RENDEZŐELVEK
Közoktatásunk változását szükségessé tevő legfontosabb okok
Az általános iskolák szempontjából legfontosabb változás az, hogy az általános műveltség alapjainak biztosítása 18 éves korig tolódott ki. Így ezen a területen a mindenkire vonatkozó minőségi előrelépés igénye ebben az időkeretben túlterhelés nélkül is megvalósítható lehet. Mivel az általános iskolák ennek a feladatnak csak az első, alapozó, fejlesztő szakaszában vesznek részt, nem kényszerülnek nevelő-oktató munkájukban, a tantárgyak tartalmának kiválasztásában még viszonylagos teljességre sem. Csak a saját feladatuk megvalósítására, a középiskolára történő felkészítésre, a tananyag feldolgozási folyamatának logikai megalapozottságára és a nevelés lehetőségeinek biztosítására kell vigyázniuk. Ezzel több idő és energia juthat a hatékonyabb módszerek alkalmazására, személyiség- és közösségfejlesztés megfelelő szintre emelésére és sok más eddigi gond megoldására. Ezzel elérhető, hogy amennyiben a követelmények teljesíthetők, az iskolai munka a többség számára sikerélményekkel járjon.
A középiskolák számára a legnagyobb kihívást napjainkban az jelenti, hogy egyszerre jelenik meg az igény náluk a (jó értelemben vett) „elit” képzés szakmai színvonalára, valamint a korszerű általános műveltség megalapozására és a kibővült nevelési feladatok megvalósítására. Ennek eleget tenni - a ma már szerényebb képességű és kevésbé céltudatos tanulókat is magába foglaló osztályokban - csak megfelelő szervezeti keretek között (pl. középszint és emeltszint szétválasztása az érettségi felkészítésben stb.), új szemlélettel, a körülményekhez igazított többszintű rugalmas cél- feladat- és értékelési rendszerrel, alkalmasabb módszerekkel stb. lehet. Ezeket a feltételeket az előttünk álló évtizedben mindenképpen meg kell teremteni, akár a felmenő rendszerű NAT-tal, akár másként (esetleg azt megelőzően, mert pl. a kétszintű érettségi bevezetése megelőzi a NAT-ot).
A fenti indokok is azt erősítik, hogy mind az egyéni élet, mind a társadalom és gazdaság területén bekövetkező változások jogos igényeinek teljesítése érdekében - a ma is érvényes értékek megtartása mellett - a közoktatásban jelentős változásokra van szükség. Ezért minden képzési szakaszában - az életkori sajátságoknak megfelelően - figyelembe kell venni többek között a következőket.
Napjainkban egyre sokoldalúbb és magabiztosabb tájékozódási képességet és tájékozottságot követel meg mindenkitől az életfeltételek kialakítása és a társadalomba való beilleszkedés, mint eddig:
- a társadalmi jelenségek, folyamatok, kapcsolatrendszerek megértése, befolyásolása és a hozzájuk való alkalmazkodás területén;
- a természettel kialakítandó kapcsolatokban, a kölcsönhatás-rendszerek felismerésében, a környezetvédelemben;
- a korszerű technikák megismerésében és alkalmazásában;
- az információk megszerzésében, kezelésében és felhasználásában;
Egyre nagyobb tudatosságra, felkészültségre és fejlettebb döntési képességre van szüksége mindenkinek:
- az egyéni és közerkölcs lényegének megismerésében, társadalmi értékeinek megértésében, elfogadásában, javításában és megkövetelésében;
- a társadalmi beilleszkedéshez szükséges szociális és cselekvési kompetenciák megszerzéséhez;
- az egyén és közösség számára egyaránt fontos személyiség- és közösségfejlesztés fontosságának felismerésében, megértésében és megvalósításában;
- a demokrácia, az alapvető emberi jogok ismeretében, értékelésében, alkalmazásában és megvédésében;
- a helyes én-, nemzet- valamint európai azonosságtudat kialakításában és helyes arányú összehangolásában;
- a nemzeti értékek és hagyományok megbecsülésében;
- a különböző kultúrák és általában a „másság” iránti nyitottság elfogadásában;
- a termelés és fogyasztás kapcsolatának, növekedésük következményeinek, valamint korlátainak, a Föld ezekkel kapcsolatos globális problémáinak felismerésében, megoldásában;
- önmagunk és környezetünk egészségéért vállalt felelősségben, az egészséges életmód kialakításában;
- a környezet- és a fogyasztóvédelemben fontosságának megértésében, lehetőségeinek érvényesítésében;
- az alkalmazni képes tudás fontosságának felismerésében és a megszerzéséhez nélkülözhetetlen munka felvállalásában;
- az élethosszig tartó önálló tanulás elfogadásában és módszereinek elsajátításában;
- a pályaválasztás megalapozásában, az ezzel kapcsolatos tennivalók teljesítésében;
- az egyre gyakoribb döntési helyzetek helyes (mások és a közösségek jogait, érdekeit nem sértő) megoldásának keresésében; stb.
Mindez magasabb szintű erkölcsiséget, általános műveltséget, korszerűbb és erősebb elméleti alapokra épülő szaktudást követel meg. Ugyanakkor az egyén minden ismerete, készsége, képessége csak alkalmazásra kész szinten jelent igazi értéket. Ezek megszerzéséhez nélkülözhetetlen a tanulók tudatos, önkéntes, aktív, segítőkész együttműködése az iskolával.
A tanulók érdeklődésének felkeltése és fenntartása érdekében sikerélményekre, az iskolai munkával járó erőfeszítések, eredmények elismerésére, megerősítésére van szükség. Ennek előfeltétele az, hogy:
- segítsük a tanulók által különféle forrásokból (tapasztalatok, TV, rádió, Internet, folyóiratok, barátok stb.) rendszerezetlenül megszerzett ismeretek szelektálását, áttekinthetőbbé, rendszerbe foglalttá tételét, igazságtartalmának vizsgálatát és ezekhez kapcsoljuk az új tudást;
- mutassuk meg, hogy az iskolában megalapozott általános műveltség értékesebbé teszi az embert, és az ott szerzett tudás használható a gyakorlatban;
- erősítsük a tanulói önállóságot, biztosítsuk a nevelés-oktatás folyamatában az ismeretszerzést elősegítő, irányító tevékenységünk elsődlegességét;
- kapcsoljuk össze az emberi tudást, valamint a társadalom, a gazdaság, az életminőség fejlődését, mutassuk meg a sokféle emberi érték és az egyén boldogulásának (nem mindig egyértelmű) kapcsolatát;
- gondoljuk át követelményeinket, értékelési rendszerünket, ismerjük el a sokféleképen megnyilvánuló emberi értékeket.
Nem vitatható a korszerű műveltség integratív jellege, és így a nevelés-oktatás ilyen jellegének erősítése iránti igény sem. Mindez azonban nemcsak integrált tantárgyakkal valósítható meg, sőt a mai körülmények között - legtöbb helyen - nincs is meg a személyi, tárgyi és anyagi feltétele az integrált oktatás széles körű bevezetésének. Az sem biztos, hogy célszerű volna a közoktatás minden szakaszában és minden területén a formális tantárgyi integráció bevezetése. Jelenleg a tanárok többségének felkészültsége (diplomája, tanítási gyakorlata) csak egy-két tantárgy nevelő-oktató munkájában érvényesülhet megfelelő színvonalon. Ugyanakkor a felsőoktatás még ma is alig képez integrált tantárgyak tanítására tanárokat.
A közoktatás minden szintjén azonban nagy - jelenleg alig kihasznált - lehetőség van a különféle tantárgyakban folyó nevelés-oktatás tartalmi, szemléleti, időrendi összehangolásában. Tanterveinkben ezért erre törekszünk, hiszen csak így valósítható meg pl. az, hogy minden ismeret ott jelenjen meg először a tanulási folyamatban, ahol az legkönnyebben és szakszerűen építhető be a tanulók meglevő tudásrendszerébe, mert megvan hozzá a szükséges előismeret és készség. Csak így érhető el, hogy ne kelljen pl. új matematikai előismereteket fizika órán (elsietve, formálisan, jól-rosszul) megtanítani a továbbhaladás érdekében. Az összehangolás elengedhetetlen azért is, hogy kiemelt helyzetbe tudjuk hozni azokat a tartalmakat, gondolatokat, csomópontokat, amelyek a kultúraközvetítés szempontjából meghatározó fontosságúak, mert túlmutatnak az egyes tantárgyak részterületein.
Mivel a NAT-ban leírt Kiemelt fejlesztési feladatokkal teljes mértékben azonosulni tudunk, ezekre hivatkozást csak tantárgyi szinten, konkrét formában tartjuk célszerűnek.
JAVASLAT A TANTÁRGYAK RENDSZERÉRE ÉS IDŐKERETEIRE
Ez a kerettanterv-rendszer a műveltségi területek többségének feladatait hagyományos tantárgyi keretek között (kivételek: 5. és 6. évfolyamon a természetismeretet, valamint a Földünk és környezetünk műveltségi terület, ill. az úgynevezett „modul tantárgyak”, ahol több alternatív lehetőséget kínálunk fel) és összehangoltan igyekszik feldolgozni. A modulokba foglalt feladatoknak önálló óraszámot biztosítottunk, és javaslatot tettünk valamilyen tantárgyhoz kapcsolásukra is.
Az első négy évfolyam tantárgyait és ezek órabontását az alsó tagozatos kerettanterv tartalmazza.
Az ötödik-tizenkettedik osztályok óraterveihez azért állítottunk össze három táblázatot, mert tudjuk, hogy az órafelosztás itt legtöbbször nemcsak szűk szakmai kérdés. Ezért órafelosztást elkészíteni - a tantestületi „béke” veszélyeztetése nélkül - csak úgy lehet, ha a tanulók érdekeit tekintjük legfontosabbnak, a tantárgyi és tanári részérdekeket háttérbe szorítjuk, tehát elsősorban objektív elvek érvényesülnek. A három táblázattal és a melléjük írt megjegyzésekkel egy ilyen, az érveket is bemutató javaslatot fogalmaztunk meg.
Az első - a minimumra és maximumra utaló - táblázat a NAT 2003 javaslatát változtatás nélkül tartalmazza, de a százalékokat átváltottuk heti óraszámokra, és odaírtuk a közoktatási törvény által meghatározott heti maximális óraszámokat is. A második és harmadik táblázatban, az elsőre épülve, a mi javasolt elképzeléseink láthatók.
A műveltségi területekre jutó időkeretek minimumainak összege mindenütt 90%, kivéve a 11. és 12. tanévet, ahol 70%. A szabadon hagyott 10%-ot felhasználtuk a javasolt óraszámok kialakítására (kivéve a 11. és 12. tanévet, ahol erre csak 5%-ot vettünk igénybe). A két utolsó tanévben (30% - 5% =) 25%-ot a közép szintű érettségire történő felkészítésre javasoltunk. A helyi igényeket ezek megváltoztatásával, vagy a 28/2000 (IX. 21) OM rendelet 8. § (3) bekezdése és az ezt módosító 24/2003. (VIII. 19) OM rendelet alapján történő bővítésével lehet megvalósítani. Erre igen jó lehetőség van a magyar nyelv és irodalom, a matematika és az idegen nyelvek óraszámának (a nyelvtagozatos osztályokban akár heti 6 órára) emelésénél. Az emeltszintű érettségire történő felkészítés is a tanulók által önként vállalt és a Közoktatási Törvény 52 §-ának (7) pontja által biztosított feltételek között valósítható meg.
A javasolt óraszámokat a következő gondolatok alapján alakítottuk ki:
- A heti óraszámokat a minimumokból kiindulva állapítottuk meg, és ezeket egészítettük ki a szabad órakeret terhére.
- Igyekeztünk figyelembe venni az adott tantárgyaknak az adott tanévben kiemelt feladatait is, pl. az 5. tanévben a magyarnál és matematikánál az írás, olvasás, számolás területén esetleg meglevő hiányosságok pótlására javasolt magasabb óraszámmal.
- A heti óraszámok minimumait egészre, vagy öttizedre kellett kerekíteni. Ezt legtöbbször úgy hajtottuk végre, hogy ha az adott tantárgynál az egyik tanévben emeltünk, akkor a másikban csökkentettünk.
- Amikor az előző „szabálytól” eltértünk, akkor annak az volt az oka, hogy az adott tantárgyat fontossága miatt kiemeltük (pl. magyar, idegen nyelv, matematika, biológia az egészséges életre nevelés miatt), vagy az adott tantárgy feladatait és a minimumként kiszámított óraszámát nem tartottuk arányosnak (pl. földrajz).
- Igyekeztünk csökkenteni a - pedagógiai hatékonysággal alig bíró - heti 1 órás tantárgyak számát is, ez néhány tizedes módosítással sok helyen elérhető volt.
- A középiskolánál vigyáztunk arra, hogy minden tantárgynál legyen valós lehetőség a középszintű érettségi követelményeinek elérésére.
- Kiszámítottuk a javasolt órák minimumtól való eltérésének 8 tanévi előjeles összegét, és ennek figyelembevételével alakult ki a végleges változat.
A NAT 2003 AJÁNLÁSA A MŰVELTSÉGI TERÜLETEK IDŐKERETEIRE SZÁZALÉKBAN ÉS HETI ÓRASZÁMBAN MEGADVA
	Tanév	
Műveltségi területek	1-4.	5-6.	7-8.	9-10.	11-12.	
	1-3.	4.					
Magyar nyelv és irodalom	32-42%	17-24%	10-15%	10-15%	10%	
	6,4	7,2	3,83-5,4	2,5-3,75	2,75-4,1	3	
Élő idegen nyelv	2-6%	12-20%	12-20%	12-20%	13%	
	0,4	1,35	2,7-4,5	3-5	3,3-5,5	3,9	
Matematika	17-23%	15-20%	10-15%	10-15%	10%	
	3,2	3,83	3,38-4,5	2,5-3,75	2,75-4,1	3	
Ember és társadalom	4-8%	4-8%	10-15%	10-15%	9%	
	0,8	0,9	0,9-1,8	2,5-3,75	2,75-4,1	2,7	
Ember a természetben	4-8%	7-11%	15-20%	10-15%	10%	
	0,8	0,9	1,58-2,5	3,75-5	4,13-5,5	3	
Földünk-környezetünk		4-8%	4-8%	4-8%		
	¤	¤	0,9-1,8	1-2	1,1-2,2		
Művészetek	10-18%	12-18%	8-15%	9-15%	5%	
	2	2,25	2,7-3,6	2-3,75	2,48-4,1	1,5	
Informatika	2-5%	4-8%	6-10%	6-10%	5%	
	0,4	1,15	0,9-1,8	1,5-2,5	1,65-2,7	1,5	
Életvitel és gyakorlati ismeretek	4-8%	4-9%	5-10%	5-10%		
	0,8	1,8	0,9-2	1,25-2,5	1,38-2		
Testnevelés és sport	15-20%	11-15%	10-15%	9-15%	8%	
	3	4,5	2,48-3	2,5-3,75	2,48-4,1	2,4	
Heti maximális a Közokt. Törvény 52. § (3)	20	22,8	22,5	25	27,5	30	
1. táblázat: A NAT 2003 ajánlása a műveltségi területek időkereteire
AZ ÁLTALUNK JAVASOLT HETI ÓRASZÁMOK A NAT 2003-HOZ
1-4. évfolyam
185 tanítási nappal, illetve 37 tanítási héttel számolva 
	1.	2.	3.	4.	
Éves kötelező óraszám	740	740	740	833	
Heti kötelező óraszám	20	20	20	22,5	
Heti szabadon választható	2	2	2	2	
2. táblázat: A kötelező és a szabadon választható óraszámok az 1-4. évfolyamon
A tantárgyak óraszámai
Tantárgyak	Heti óraszámok évfolyamonként	
	1.	2.	3.	4.	
Magyar nyelv és irodalom	8	8	8	7	
Élő idegen nyelv	-	-	-	2	
Matematika	4,5	4,5	4	4	
Környezetismeret	1	1	1,5	2	
Ének-zene	1	1	1	1,5	
Rajz és vizuális kultúra	1	1	1	1,5	
Informatika	0,5	0,5	0,5	0,5	
Életvitel és gyak. ismeretek	1	1	1	1	
Testnevelés és sport	3	3	3	3	
Az évfolyamok heti kötelező óraszáma	20	20	20	22,5	
Művészetek	*2	*2	*2	*3	
A heti szabadon választható óraszám	*2	*2	*2	*2	
3. táblázat: A javasolt heti óraszámok az 1-4. évfolyamon.
A *-gal jelölt órákat nem kell beleszámítani a heti értékekbe.
5-12. évfolyam
Tantárgy	Tanév	
	5.	6.	7.	8.	9.	10.	11.	12	∑Δ	
Magyar nyelv és irodalom	4(+)	3,5(-)	3 
+0,5*	3 
+0,5*	3(+)	3,5(+)	3 
(+1,5)	3 
(+1,5)	+1,84	
Élő idegen nyelv	3(+)	3(+)	3	3	4(+)	3,5(+)	3,5(-) 
(+1,5)	4(+) 
(+1,5)	+1,2	
Matematika	4(+)	3,5(+)	3	2,5 
+0,5*	3(+)	3(+)	3 
(+1,5)	3 
(+1,5)	+1,24	
Történelem és állampolgári ismeretek	1,5(+)	1(+)	2(-)	2	2(+)	2(-)	2,5 
(+1,5)	2,5 
(+1,5)	+1,3	
Társadalomismeret	-	-	-	-	1	0,5	-	-		
Emberismeret és etika	-	-	-	-	-	-	0,5	0,5		
Természetismeret	1(-)	2(+)	-	-	-	-	-	-	- 0,16	
Biológia	-	-	1,5(+)	1,5(+)	-	1,5(+)	2(+)	2	+1,87	
Egészségtan	-	0,5	-	0,5	-	-	-	-		
Fizika	-	-	1,5(+)	1,5(+)	2(-)	2(+)	2(+)	-	+1,3	
Kémia	-	-	1,5(+)	1,5(+)	2(-)	2(+)	-	-	+0,87	
Földrajz	1(+)	1(+)	1,5(+)	1,5(+)	2(+)	2(+)	-	-	+3	
Ének-zene	1	1	1	1,5(+)	1	1	1,5	-		
Dráma és tánc	0,5(+)	0,5(+)	-	-	-	-	-	1		
Vizuális kultúra	1,5(+)	1,5(+)	1	1(+)	1	1	-	-	+0,64	
Mozgóképkultúra és médiaismeret	-	-	-	0,5	-	-	-	1		
Informatika	1(+)	1(+)	1,5	1(-)	2(+)	1,5(-)	1,5	2(+)	+0,4	
Életvitel és gyakorlati ismeretek	1(+)	1(+)	1,5(+)	1(-)	1,5(+)	1(-)	-	-	- 0,06	
Testnevelés és sport	2,5(+)	2,5(+)	2,5	2,5	2,5(+)	2,5(+)	2,5(+)	2,5(+)	+0,28	
Érettségi felk. 5. tárgy	-	-	-	-	-	-	1,5	1,5		
Osztályfőnöki	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5		
Heti maximum	22,5	22,5	25	25	27,5	27,5	30	30		
A heti szabadon választható óraszám	2	2	4	4	4	4	3	3		
4. táblázat: A javasolt heti óraszámok az 5-12. évfolyamon.
(+), (-): az előjel a javasolt óraszámnak az alapul vett minimumtól való eltérés „irányát” mutatja, a ∑Δ jelzésű oszlopban ezen eltérések nyolc tanévi előjeles összege található.
*: jelzi, hogy hol volna célszerű a szabadon választott órák terhére a bővítés.
A (+1,5) a középszintű érettségi felkészítésre szánt órák az alapóraszámból.
MOZAIK KERETTANTERVRENDSZER AZ ÁLTALÁNOS ISKOLÁK SZÁMÁRA
I. ALSÓ TAGOZAT
BEVEZETÉS
A kötelező oktatás kezdő szakasza alapot teremt a további iskoláztatásnak, tanulásnak, ezért fontossága felbecsülhetetlen.
Az alapfokú nevelés-oktatás kerettanterve a nemzeti alaptanterv elvi, szemléleti útmutatása alapján készült, azt teszi konkrétabbá - megteremtve ezáltal a helyi tantervek egységes kiindulópontját. Alapozó jellegéből következően legfontosabb feladatának tartja a műveltségi anyag elsajátításához szükséges és a gyakorlati életben való helytálláshoz nélkülözhetetlen alapkészségek és képességek kialakítását, fejlesztését. Az ezekhez szükséges tudás tartalmát a nemzeti hagyományok és a jövő szempontjából fontos tudományos ismeretek köréből válogatja, és természetes közegben, életszerű tapasztalatok révén sajátíttatja el. Az így szerzett tudásra jellemző a flexibilitás, a műveltségnek a kor követelményeihez való alkalmazhatósága. Az ilyen tudást nevezzük kompetenciának. A kulcskompetenciák alakításának megkezdése ugyancsak fontos feladata az alapfokú képzésnek.
A kerettanterv kijelöli az 1-4. évfolyam célját, valamint fejlesztő feladatainak összességét: a követelményeket. Ez a dokumentum hivatott arra, hogy tantárgyakká szervezze a nemzeti alaptanterv műveltségi területeit. Vannak olyan területek, amelyek magukban alkotnak egy-egy tantárgyat (magyar nyelv és irodalom, idegen nyelv, matematika, testnevelés és sport); mások többet is integrálnak magukba. Például a környezetismeret tantárgyba épül be az ember és társadalom c., az ember a természetben c. műveltségterület, de ezen témákat megtaláljuk a magyar irodalomban is - az olvasókönyvi szövegekben. Az informatika a könyvtárismeret, könyvhasználat révén kapcsolódik a magyar irodalomhoz. Bár az életvitel és gyakorlati ismeretek (technika) külön tantárgy, témáival mégis foglalkozunk a technika és életvitel tanításakor is.
A kerettantervek feladata meghatározni az oktatás-nevelés tartalmát, a tartalmak időbeli elosztását az évfolyamok között; az egyes tantárgyak elnevezését, célját, fejlesztési követelményeit, valamint az alapozó szakasz befejező évfolyamának kimeneteli követelményeit. Alkotócsoportunk az alsó tagozaton tanított tantárgyak mindegyikéhez készített kerettantervet. A magyar nyelv és irodalom, a környezetismeret tantárgyakhoz kétféle alternatívát kínálunk. Egyik változat a hagyományos tantárgyi keretekre épül, a másik (az ének-zene tantárgy tantervével kiegészítve) megvalósítja a tantárgyak közötti integrációt. Ezzel megteremti az alapfokú képzés koherenciáját és a továbbhaladáshoz szükséges feltételeket.
A kerettantervek a magyar anyanyelvű tanulók számára készültek.
Mindegyik kerettanterv megvalósításához rendelkezésre állnak a szükséges tankönyvek, taneszközök, segédletek.
Alapgondolatok, rendezőelvek
A nevelés-oktatás szervezőinek feladata minden korban az adott társadalom szükségleteinek, lehetőségeinek fölmérése, és az ezeknek megfelelő célok, feladatok megtervezése. Nehezíti a tervezést az, hogy a képzésnek a jelen helyzetet meghaladóan a jövő - legalább egy emberöltő - igényeinek is meg kell felelnie. Márpedig a technika, a tudomány gyors fejlődése a mai társadalmakban is szakadást idézett elő: nagy tömegek nemcsak nem értik a modern gépek, berendezések működési elvét, de nem is tudják azokat használni. A leszakadó tömegek anyagi helyzete sem teszi lehetővé a modern technika használatát, így gyermekeik sem ismerkedhetnek meg velük a gyakorlatban, ezáltal újrateremtődik hátrányos helyzetük.
Az iskolának olyan tudás alapú kompetenciákat kell kialakítania növendékeiben, amelyek alkalmassá teszik őket új ismeretek, technológiák elsajátítására, az egész életen át tartó tanulásra, önművelésre, a megváltozott körülményekhez való alkalmazkodásra; vagyis munkavállalásra a jövő modern társadalmában.
Az alkalmazható tudás megléte még nem garantálja az egyén sikeres szocializációját; a társadalomba való integrálódáshoz szilárd erkölcsi alap, megfelelő személyiségjegyek szükségesek. Ezeket a család, az iskola és a tágabb társadalom közösen képes kialakítani. Sajnos korunk társadalmi hatásaiban sok a negatív megnyilvánulás. Az iskola ezek ellensúlyozására is kénytelen vállalkozni. Meggyőzően kell hirdetnie, hogy a tudás, a fegyelmezett munkavégzés, a szorgalom, a környezetünkért és embertársainkért való felelősségvállalás, tenni akarás viszi előbbre a világot. A jobb világban az egyén helyzete, lehetőségei is előnyösebbek; vagyis a közösség és az egyén érdekei összeegyeztethetők.
Sokan mondták már, hogy az iskoláztatás alapvetően meghatározza egy nemzet jövőjét, befolyásolja társadalmi tudatát. Napjaink sikeres nemzetei (a finn, a japán) iskoláik megreformálásával jutottak el gazdaságuk fellendüléséhez, életminőségük javulásához. A jövő szempontjából sorsdöntő az iskola céljainak, tananyagának, módszereinek, egész szellemiségének meghatározása.
Célok
A NAT a magyar iskolarendszer céljául tűzte ki:
- olyan pedagógiai munka megvalósítását, amelyben a tanulók tudásának, képességeinek, testi-lelki egészségének, egész személyiségének fejlesztése áll a középpontban;
- a nemzeti hagyományok továbbörökítésével a nemzeti identitás fejlesztését, beleértve a nemzetiségekhez, a kisebbségekhez tartozók azonosságtudatát;
- a humanista értékrend áthagyományozását az utódokra, amely egyben erősíti Európához tartozásunkat is;
Mindezen célok - a kisgyermeknek érthető, felfogható tartalommal - már az általános iskola alapozó szakaszában is érvényesek.
Kiemelt fejlesztési feladatok
A célokat a helyesen megválasztott feladatok segítségével lehet megoldani.
Az eredményes tanulás feltételeinek megteremtése
Korunk azt várja el az iskolától, hogy tanulásra képes és további ismeretszerzésre nyitott egyéneket neveljen. Mivel az iskola küszöbét átlépő kisgyermekek egymáshoz viszonyított adottságai, addig szerzett ismeretei, készségei lényegesen különböznek, a tanítónak esélyegyenlőséget kell teremtenie a különböző szociális környezetből érkezett gyermekek számára. Első feladata a tanuláshoz szükséges részképességek megteremtése, a felzárkóztatás. Erre legalkalmasabb módszer a személyre szabott, differenciált foglalkoztatás, amelyet megelőz a tanulók alapos megfigyelése. Ezt a módszert a későbbiekben is alkalmazzuk a tanulók egyéni adottságainak kibontakoztatása érdekében.
Az eredményes tanuláshoz elengedhetetlen a tanulók motiválása, amely játékos módszerekkel érhető el. A tanulás iránti kezdeti érdeklődés fenntartásához hozzájárul, ha a feladatok megoldása sikerélménnyel társul. Ezért olyan feladatokat válogassunk, amelyek megfelelnek a tanulók aktuális ismereteinek, fejlettségének.
A továbbhaladás érdekében egyik legfontosabb feladat a tanulók kognitív képességének fejlesztése, a gondolkodási műveletek gyakoroltatása: megfigyelés, összehasonlítás, azonosságok-különbségek megállapítása, általánosítás, egészen a szabályalkotásig. A gondolkodással szorosan összefügg az anyanyelv pontos, tudatos használata. Hiszen a tanultak megjegyzéséhez, felidézéséhez elengedhetetlen nyelvi megfogalmazásuk. Új ismereteket mindig szókincsükkel együtt kell elsajátíttatni.
Az eredményes tanulás érdekében megismertetünk a tanulókkal különböző tanulási stratégiákat (egyéni, csoportos, előzetes információgyűjtés, könyv- és könyvtárhasználat, kapcsolatkeresés más tantárgyakban tanultakkal, az emlékezetbe vésés célszerű módjai stb.). A 6-10 éves gyermekek életkori sajátosságaihoz igazodva, az új anyag feldolgozásakor válassza a tanító a konkrét cselekvésen, megfigyelésen (valóság, kép) alapuló magyarázatot! Új feladat megoldásakor vezérelje a tanulókat a gondolkodási műveletek sorrendjében, hogy a későbbiekben egyre nagyobb önállósággal tudják elvégezni azokat. Vessen föl problémákat, melyeknek megoldásával önállóan próbálkozhatnak, bizonyítva teljesítőképes tudásukat.
Már az alapfokon meg kell ismertetni a tanulókat társadalmunk információforrásaival, elsősorban a számukra készült könyvek felhasználásának lehetőségeivel. Legfontosabb a keresett információ megtalálása, a szerzett ismeretek rendszerezésének, rögzítésének, felhasználásának megtanítása, a kritikai olvasás képességének alapozása. Ennek a feladatnak megoldására szinte valamennyi tantárgyban van lehetőség. Az információforrások megismerése, szelektív felhasználásuk módjának elsajátítása vezet az önálló tanulás megkezdéséhez, az egész életen át tartó ismeretszerzés megalapozásához; egyben megteremtheti az egyén alkalmazkodását az állandóan változó körülményekhez.
Az 1-4. évfolyam legfontosabb feladata a tanulást befolyásoló alapképességek, kulcskompetenciák fejlesztése: a tudatos nyelvhasználat, a szövegértő olvasás, az eszközszintű írás.
Értékes személyiségjegyek alakítása
A tanulás nemcsak ismeretek elsajátítása, hanem az emberi magatartás, viselkedés szabályainak megismerése is. Ennek a feladatnak szerves része a kommunikációs képességek alakítása és az udvarias nyelvi magatartás megtanítása. Az eredményes kommunikáció érdekében szoktatunk a társakkal való együttműködésre, mások véleményének meghallgatására. Ráirányítjuk a figyelmet a partner beszédének értelmi és érzelmi tartalmára. Buzdítjuk a gyermeket saját véleményének érthető megfogalmazására, a beszédhelyzetnek megfelelő rugalmas nyelvi alkalmazkodásra.
Mindez nélkülözhetetlen a tanulók társadalmi beilleszkedéséhez, szocializációjához.
A tanulók személyiségének eredményes kibontakoztatásához szükséges a problémamegoldó, a lényegkiemelő, a döntési képesség fejlesztése, valamint a kritikai szemlélet alakítása. Egyidejűleg erősíteni kell a szabálykövető és együttműködési készségeket is. Az eredményes munkavégzés feltétele az akarat, a kitartó figyelem, az összpontosítás fokozása, s az önellenőrzés szokásának alakítása. Mindezek a tanulás célszerű módszereinek megválasztásával érhetők el.
Meg kell találni a lehetőségét annak, hogy a tanulók elfogadják és cselekvéseik mércéjévé tegyék a társadalom erkölcsi normáit, és hogy ezeknek megfelelően alakítsák szokásaikat, sőt egész életmódjukat.
A tanulás közben elsajátított erkölcsi normák, esztétikai értékítéletek, egyéb nevelési értékek akkor interiorizálódnak, válnak a személyiség jellemzőivé, ha megismerésük pozitív érzelmekhez, élményekhez kapcsolódik. Szükséges, hogy a tanulók értékes személyiségjegyeinek alakításához hozzájáruljanak az iskola által szervezett tanórán kívüli elfoglaltságok is.
Pozitív viszonyulások fejlesztése
A pozitív személyiségjegyek alakulásához jótékonyan járul hozzá a helyes önismeret, a személynek saját magáról alkotott énképe. Hogyan alakíthatjuk tanítványaink önismeretét? A környezet aktív megfigyelése, az irodalomból megismert példák ráirányítják a figyelmet a társadalom által elfogadott erkölcsi normákra. Velük szembesülve fejlődik önértékelésük, erősödik bennük az elhatározás a jó befogadására. Nyitottá válnak a tanító és a társak javító szándékú értékelésére.
A vidám, kiegyensúlyozott, harmonikus személyiség fejlesztéséhez elengedhetetlen a testi és a lelki egészség. Az iskolában biztosítani kell a tanulók testméretének megfelelő bútorzatot, a gyakori szellőztetést és testmozgást. A tanulók lelki egészségének érdekében szükséges megteremteni a nyugodt, szeretetteljes légkört, az optimális munkakörülményeket, a fegyelmezett viselkedést. Ebben a légkörben a tanulók megszeretik az iskolát, a tanulást; pozitív lesz a viszonyulásuk tanítójukhoz és társaikhoz.
A tanulókat megismertetjük testük ápolásával, gondozásával. Ki kell alakítani - az iskolán belül is - az egészséges életmód szokásait (kézmosás, étkezési szokások, a tisztaság megtartása stb.). Felhívjuk a tanulók figyelmét a leggyakoribb veszélyekre, amelyek egészségüket, testi épségüket fenyegetik. Beszélünk a káros szenvedélyek egészségromboló hatásáról. Mindezekkel segítjük a pozitív magatartási szokások kialakulását, illetve megőrzését.
A tanulás folyamán alakuljon ki harmonikus kapcsolat a tanulókban közvetlen és tágabb, természeti és épített környezetükkel. Vegyenek részt gondozásában, szépítésében. Érezzenek felelősséget megóvásáért. Váljék a környezetkímélő magatartás a tanulók életvitelét meghatározó alapelvvé.
Ismerjék meg hazánk tájait, nemzeti kultúránkat, kulturális örökségünket, hogy becsülhessék nemzetünk hagyományait. Vezessen el mindez nemzettudatuk fejlődéséhez. Ismerjék meg a velük egy hazában élő nemzetiségek, etnikumok kultúráját, hagyományait, szokásait; tanulják meg a másságot tolerálni, illetve becsülni.
Az évfolyamok óraszámai
185 tanítási nappal, illetve 37 tanítási héttel számolva 
	I.	II.	III.	IV.	Összesen	
Éves kötelező óraszám	740	740	740	833	3053	
Heti kötelező óraszám	20	20	20	22,5		
Heti szabadon választható	+2	+2	+2	+2		
A tantárgyak óraszámai
Tantárgyak	Óraszámok évfolyamonként	
Magyar nyelv és irodalom	I.	II.	III.	IV.	Összes	NAT	
Heti óraszám	8	8	8	7			
Éves óraszám	296	296	296	259	1147		
A teljes tanítási idő%-a	40%	40%	40%	31.09%	37,56%	32 - 42%	
Élő idegen nyelv							
Heti óraszám	-	-	-	2			
Éves óraszám	-	-	-	74	74		
A teljes tanítási idő%-a	-	-	-	8,88%	2,42%	2 - 6%	
Matematika							
Heti óraszám	4,5	4,5	4	4			
Éves óraszám	167	167	148	148	630		
A teljes tanítási idő%-a	22,56%	22,56%	20%	17,76%	20,63%	17 - 23%	
Környezetismeret							
Heti óraszám	1	1	1,5	2			
Éves óraszám	37	37	56	74	204		
A teljes tanítási idő%-a	5%	5%	7,56%	8,88%	6,68%	4 - 8%	
Ének-zene							
Heti óraszám	1	1	1	1,5			
Éves óraszám	37	37	37	56	167		
Rajz és vizuális kultúra							
Heti óraszám	1	1	1	1,5			
Éves óraszám	37	37	37	56	167		
Informatika							
Heti óraszám	0,5	0,5	0,5	0,5			
Éves óraszám	18	18	18	18	72		
A teljes tanítási idő%-a	2,43%	2,43%	2,43%	2,16%	2,35	2 - 5%	
Életvitel és gyak. ismeretek							
Heti óraszám	1	1	1	1			
Éves óraszám	37	37	37	37	148		
A teljes tanítási idő%-a	5%	5%	5%	4,44%	4,84%	4 - 8%	
Testnevelés és sport							
Heti óraszám	3	3	3	3			
Éves óraszám	111	111	111	111	444		
A teljes tanítási idő%-a	15%	15%	15%	13,32%	14,54%	15 - 20%	
							
Az évfolyamok heti kötelező óraszáma	20	20	20	22,5			
Az évfolyamok éves kötelező óraszáma	740	740	740	833	3053		
Az 1-4. évfolyam kötelező tanítási idejének az évfolyamokra jutó %-a	24,24%	24,24%	24,24%	27,28%	100%		
							
Művészetek							
Heti óraszám	*2	*2	*2	*3			
Éves óraszám	*74	*74	*74	*111	*315		
A teljes tanítási idő%-a	*10%	*10%	*10%	*13,32%	*10,9%	*10 - 18%	
							
A heti szabadon választható óraszám	*2	*2	*2	*2			
Megjegyzések az óratervhez
A NAT első változatához viszonyítva 2003-ban új tantárgyak is helyet kaptak az alsó tagozaton: egy élő idegen nyelv és az informatika. Ezért a rendelkezésünkre álló óraszámok még szűkösebbek lettek. A NAT a művelődésterületek egymáshoz viszonyított arányát minimum és maximum százalékhatárok között szabályozta. Ajánlott tantervünkben a művelődésterületekből szervezett tantárgyak óraszámait, illetve százalékarányát a rendelkezésünkre álló összes tanítási időhöz viszonyítva állapítottuk meg. A táblázatból látható, hogy a kötelező óraszámokkal - a testnevelés és sport kivételével - minden tantárgy meghaladja a minimális százalékértéket. Az oktatási törvény kötelezővé tette a heti három testnevelésórát, ez megtalálható az óratervben. A tanórán kívüli testnevelés és sport minden iskolában a helyi adottságok szerint állítható be.
Amelyik tantárgynál az óraszám alapján számított százalékarány közel áll a minimumhoz, ott ki kell használnunk az integráció nyújtotta lehetőségeket. Az alapozó években inkább a továbbhaladáshoz szükséges, alapképességeket nyújtó tantárgyaknak adtunk nagyobb óraszámot: ezek a magyar nyelv és irodalom valamint a matematika - bár óratervünkben még ezek sem érik el a maximális százalékot. Viszont igen szűkös a művészetekre fordítható idő, jóllehet a tanulók személyiségfejlesztéséhez elengedhetetlenül többre lenne szükség. Ajánlatos kiegészíteni az ének és a rajz óraszámait a szabadon választható órakeretből. A 2003-as NAT ezt a két tantárgyat egy műveltségterületnek tekinti (művészetek), és egyben adja meg a tanításukra fölhasználható időkeretet. Ezért külön táblázatban közöljük a rájuk fordítható összesített óraszámokat és az ezeknek megfelelő százalékokat. A *-gal jelölt órákat, százalékértékeket nem kell beleszámítani a heti, ill. éves értékekbe.
Csak a kötelező óraszámok kerültek be az óratervbe, a szabadon választhatókkal az iskolák maguk rendelkeznek, mégpedig saját helyi tantervük igényei szerint. A szabadon választható órák nem szerepelnek a teljes tanítási idő százalékaiban sem. Kivételt képez ez alól a 3. évfolyamon történő idegennyelv-oktatás. E tárgy tanítására kerettantervünk a heti szabadon választható 2 óra felhasználását javasolja.
A heti fél tanórát úgy lehet realizálni, hogy az egyik félévben hetenként 1 tanórával többet, a másikban 1 tanórával kevesebbet állítunk be az órarendbe.
MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM
1-4. évfolyam
A. változat
Alapelvek és célok
A magyarság összetartó ereje nyelvében és kultúrájában rejlik. Az anyanyelvi nevelés megismerteti, átörökíti a nyelvi és kulturális hagyományokat. Mindezek biztos ismerete segíti az egyént képességeinek kibontakoztatásában, alkalmassá teszi a társadalmi beilleszkedésre, a humánus magatartásra. Az anyanyelvi ismeretek bővülése lehetővé teszi információk megszerzését, problémák megértését, valamint megoldását. A kollektív emlékezet és a nemzeti irodalom megőrzi a kultúra értékeit. Az anyanyelvi és az irodalmi műveltség nélkülözhetetlen föltétele a hazához, a néphez, a nemzeti történelemhez és kultúrához való kötődésnek. Ezért az anyanyelvi nevelés egyaránt fontos mind az egyénnek, mind a közösségnek.
A magyar nyelv- és irodalom alsó tagozatos tanításának célja, hogy az életkori sajátosságok figyelembevételével elindítsa a kisgyermeket az ösztönös nyelvhasználattól a tudatos felé; hogy megismertesse népünk hagyományaival, kulturális értékeivel. Célja továbbá, hogy beszédét alkalmassá tegye gondolatainak, érzéseinek, véleményének pontos, a kommunikációs helyzethez igazodó közlésére, és megtanítsa az írásbeli nyelvhasználatra. Az anyanyelvi kompetenciák hatnak a felnövekvő nemzedék gondolkodásmódjára, ismeretszerzési lehetőségeire, önmegvalósítására. A többi műveltségterület (tantárgy) tanulása elképzelhetetlen a szóbeli és írásbeli szövegértés-szövegalkotás megfelelő színvonala nélkül. Ennélfogva az anyanyelvi képzésnek át kell szőnie a teljes oktatási-nevelési folyamatot.
A magyar nyelv és irodalomórákon elemeztessünk olyan szövegeket is, amelyek az „ember és társadalom” és az „ember a természetben” műveltségterületek témáit dolgozzák föl. A tantárgy célja és feladatai ennek megfelelően bővülnek. Az „ember és társadalom” modul segítse hozzá a tanulókat a társadalomban való eligazodáshoz; neveljen a másik ember tiszteletére s szociális érzékenységre. A nemzet múltjának és példaértékű személyiségeinek ismerete erősítse a tanulók azonosságtudatát. A hazánkban élő nemzetiségek, etnikumok kultúrájával való ismerkedés késztessen más népek megbecsülésére, toleranciára. Az „ember a természetben” modul szoktasson a környezetért érzett felelősségre. A drámajátékok alapozzák meg a gyermekek kapcsolatteremtő képességét, mozgáskultúráját, beszédük és a testbeszédük összehangolását. Mindezen ismeretek, képességek, érzelmi viszonyulások, erkölcsi normák szolgálják a tanulók személyiségfejlesztését.
Az iskolába lépő gyermek számára a beszéd az egyetlen ismert nyelvhasználati mód. Ebből következik, hogy az élőbeszéd szolgál alapul az összetettebb nyelvhasználati módok: az olvasás, az írás, az írásbeli szövegalkotás megtanításához. Az alsó tagozatra jellemző a nyelvi képességek és az irodalomolvasás integrált fejlesztése.
A képességfejlesztéssel egyenrangú cél a magyar nyelv megbecsülésére való nevelés, az irodalom megszerettetése és az olvasási kedv fölkeltése, ébren tartása; az irodalomolvasás személyiségformáló hatásának érvényre juttatása.
Kiemelt fejlesztési feladatok
Beszédértés, beszédművelés
Az iskolába lépő gyermekek anyanyelvüket ösztönösen használják, az iskola feladata a társadalmi együttműködéshez szükséges tudatos nyelvhasználat létrehozása. Ennek a feladatnak éppúgy szerves része a beszéd optimális hangzásának megalapozása, mint a kommunikációs képességek alakítása és az udvarias nyelvi magatartás megtanítása. Az eredményes kommunikáció érdekében szoktatunk a társakkal való együttműködésre, mások véleményének meghallgatására, értelmezésére. Ráirányítjuk a figyelmet a partner beszédének értelmi és érzelmi tartalmára, a nem verbális közlések jelentésére is. Buzdítjuk a gyermeket saját véleményének érthető megfogalmazására, a beszédhelyzetnek megfelelő rugalmas nyelvi alkalmazkodásra. Mindennapi élményeket, eseményeket mondhatnak el. Beszámolhatnak megfigyelésekről, tapasztalatokról, könyvtári gyűjtőmunkáról. A memoriterek szöveghű megszólaltatása közben megkívánjuk a hallgatósággal való kapcsolattartást. Különféle dramatikus formákat ismertetünk meg. Meséket, dialógusokat jeleníttetünk meg bábozással vagy dramatikus játékokban. Elemeztetjük a mindennapi élet különböző helyzeteit, konfliktusait; eljátszatjuk párokban vagy csoportokban - a konkrét helyzetnek megfelelő udvarias nyelvi fordulatokkal. A szerepjátékok fejlesztik az improvizációs készséget. A népi gyermekjátékok, népszokások a hagyományok őrzésére nevelnek.
Szóbeli és írásbeli szövegalkotás
A legegyszerűbb szóbeli szövegalkotások a párbeszédek, amelyeket szituációs vagy dramatikus játékokban alkalmaztatunk. Előzőleg tisztáznunk kell a szövegalkotást befolyásoló tényezőket (kommunikációs partnerek, szándékuk, kommunikációs körülmények). Szóbeli szövegalkotásnak tekinthető a megfigyelésekről, eseményekről való beszámoló is. Az írásbeli fogalmazás készítése csak megfelelő íráskészség kialakulása után kezdhető el.
A szóbeli és az írásbeli szövegalkotó képesség fejlesztése különböző szövegtípusokban valósul meg. Megfigyeltetjük az ezeknek megfelelő szövegmintákat műfaji és szövegszerkesztési szempontból. Mintául legtöbbször az olvasmányok szolgálnak a gyermekek fogalmazásaihoz; szűkített vagy bővített reprodukálásuk jelenti a szövegalkotás első lépéseit. Ezek nyitnak utat a későbbi kreatív alkotásokhoz: a képzelet, az érzelmek önálló kifejezéséhez. Egyúttal forrásai az árnyalt, gazdag szókincs kialakításának. A szabatos fogalmazáson kívül már az alsó tagozatban el kell kezdenünk az önkifejezés igényének és képességének megteremtését.
Olvasás, szövegértés
Az alsófokú képzés kiemelkedő feladata az írott szöveg jelrendszerének megismertetése, az olvasás technikájának elsajátíttatása: a betűk összeolvasása. A hangosan végzett olvasástechnikai feladatok egyben a beszéd gyakorlását is szolgálják. Alkalmazzuk a szótagoltató olvasást, amelyről - egyéni fejlettségi szintjüknek megfelelően - fokozatosan térhetnek át a tanulók a szó-, a szószerkezetes, majd a folyamatos olvasásra. A hangos és a néma olvasás folyamatos gyakorlásához mindig kapcsolódjék szövegértési feladat.
Kiemelkedő jelentőségű a szövegértés gondozása, amely megalapozza a tanulás egész későbbi folyamatát, fejleszti az intellektuális képességeket, szélesíti a tanulók látókörét. Feltétele a szövegértésnek a megfelelő tempójú hangos és néma olvasás. A szöveghű, jelentést értelmező felolvasást csak előzetes felkészülés után követelhetjük meg a tanulóktól. Különféle tartalmú és rendeltetésű szövegeket olvastassunk (pl. ismeretterjesztő, szépirodalmi, magáncélú, hivatalos, publicisztikai). Ellenőrizzük a szöveg szó szerinti jelentésének megértését, a benne rejlő értékek felfogását, kritikai értékelését. A művészi szövegek metaforikus jelentésének megfejtése segítséggel mehet végbe. A szövegek vizsgálata igen sok irányban fejleszti a gyermekeket: gyarapodik általa szókincsük, megismerkednek a szavak köznyelvitől eltérő jelentésével, tapasztalatokat szereznek a rokon és az ellentétes értelmű kifejezések s a szólásmondások használatához. Az olvasmányok megértését segítik a különböző szövegelemző eljárások. A feldolgozás során a tanulók szembesülnek élethelyzetekkel, magatartásformákkal. Elsajátítják a szereplők cselekedeteinek megítélését, ezáltal fogékonyságra, együttérzésre tehetnek szert az erkölcsi választásokban.
Tanulás, ismeretszerzés
Korunk azt várja el az iskolától, hogy tanulásra képes és további ismeretszerzésre nyitott egyéneket neveljen. Ezért már az alapfokú oktatás-nevelés során megismertetjük a tanulókat az ismeretszerzés forrásaival, lehetőségeivel, a könyv- és könyvtárhasználattal. Fontos mozzanata ennek a szótárok, a gyermeklexikonok, az enciklopédiák tanulmányozása. Egyaránt nevelünk a verbális és a nem verbális (képi) közlések értelmezésére. Az ismeretfeldolgozási technikák közé tartozik a gyűjtött adatok célszerű, áttekinthető elrendezése, a vázlatkészítés, amelyben a tanítónak segítséget kell nyújtania. Elemi gyakorlottságot kell szerezniük a tanulóknak az információk felhasználásában, a szerzett ismeretek tömörítésében, összefoglalásában.
Nyelvhasználat, ismeretek az anyanyelvről (nyelvtan és helyesírás)
A tudatos nyelvszemlélet alakításához elengedhetetlenek a magyar nyelv rendszerére vonatkozó alapvető ismeretek, ezeket tapasztalati úton ismertetjük meg a tanulókkal. A pontos és árnyalt nyelvhasználat gazdagításához hozzájárul a szókincs mennyiségi és minőségi bővítése. Foglalkozunk a rokon és az ellentétes értelmű szavak megismertetésével, a közmondások, a szólások átvitt jelentésének magyarázatával. A mondatfajtákat kommunikációs szándékuknak megfelelően vizsgáltatjuk, használtatjuk. Különböző műfajú, hangnemű szövegekben figyeltetjük meg a beszélő szándékának megfelelő nyelvhasználatot. Mindezekkel fejlesztjük a tanulók kifejezőképességét. A számítógépek, mobiltelefonok ékezet nélküli világában különösen fontos a tanulókat valós példákkal meggyőzni a helyesírás szükségszerűségéről, megismertetni legegyszerűbb normáival. Munkánk akkor lesz eredményes, ha tanítványaink hasznosítják a megismert nyelvtani, helyesírási és nyelvhelyességi alapismereteket, ha alkalmazzák a szabályokat szóbeli s írásbeli megnyilatkozásaikban.
Anyanyelvünk jellegzetességeit érzékeltetjük, ha bizonyos részleteiben összehasonlítjuk a tanult idegen nyelvvel.
Írás és íráshasználat
A kézírásra napjainkban is szükség van, bár szerepét fokozatosan átveszik a számítógépek, a mobiltelefonok. A tanulók írásbeli nyelvhasználatát alapozzuk meg vele. Az írás jelrendszerének elsajátíttatásakor figyelembe kell venni a tanulók egyéni sajátosságait. A betűformák, - kapcsolások tanulásán keresztül az írás automatizálásáig vezet az út. Olyan írástempóra kell szert tenniük a tanulóknak, amely alkalmas az írás eszközi használatára, a gondolatok lejegyzésére. Az íráskép tetszetős külalakjának érdekében kívánjuk meg a gazdaságos szövegelrendezést, a szabályoshoz közel álló betűtípus olyan használatát, amely nem zárja ki az egyéni vonások jelenlétét. El kell érniük a tanulóknak a betűtévesztés, betűcsere, betűkihagyás nélküli írást, a tanult helyesírási normák megtartását. Ezt segíti az önellenőrzés szokásának kialakítása is.
1. évfolyam
Időkeret: 296 óra/év (olvasás 148 óra, írás 148 óra); 8 óra/hét.
A témakörök óraszámai
A tanulók megfigyelése a tanév elején; az olvasás-írás tanulásának előkészítése: 40 ó.
Beszédértés, beszédművelés (az olvasásórákon): -
Szóbeli szövegek alkotása: 12 ó.
Az olvasás jelrendszerének és technikájának tanulása; az olvasás gyakorlása: 80 ó.
Az írás jelrendszerének tanulása; az írás gyakorlása: 116 ó.
Olvasás, szövegértés fejlesztése; irodalmi, társadalmi és természeti ismeretek: 36 ó.
A tanulási képesség fejlesztése; könyv- és könyvtárhasználat: 4 ó.
Eredményvizsgálat (4 olvasás, 4 írás): 8 ó.
Memoriterek (az olvasásórákon): -
Témakörök
Tartalmak	Fejlesztési feladatok	
A tanulók megfigyelése a tanév elején	
Kommunikációs képességek megfigyelése: beszéd, beszédértés. A beszéd akusztikus és nyelvi jellemzői: a helyes hangképzés, a beszéd folyamatossága, szókincse, nyelvi helyessége. Beszédhibák fölmérése. Viszonyszók ismerete. A beszédhallás fejlettsége. 
Értelmi képességek: megfigyelő, analizáló, összehasonlító képesség, az emlékezet tartóssága (verbális emlékezet, formaemlékezet, sorrendiség megjegyzése). A jelfunkció ismerete. 
Mozgásképességek: mozgáskoordináció, finom mozgások, írószerhasználat. A kézhasználat dominanciája. Ritmusérzék. Figyelem, feladattudat tartóssága önálló tevékenység végzésekor.	Mesehallgatás, a hallott mese reprodukálása. Mondatalkotások eseményt ábrázoló képről. Mondókák, sorolók memorizálása; tapssal kísért elmondásuk. Szóbeli utasítások megértése, végrehajtása. Különböző hangszerekkel, eszközökkel keltett hangok, megnevezése. Rajzos, mozgásos és hangjelek értelmezése (jelfunkció). Formák fölismerése, azonosságaik és különbségeik megállapítása. Képek kirakása korongokból és pálcikákból. Ritmikus sorok kirakása vagy rajzolása. Pontok összekötésével ábrák, alakok előállítása. A család megörökítése rajzban.	
Az olvasás-írás tanulásának előkészítése	
A mondat, a szó, a szótag, a hang. Szótagolás. 
Beszédművelő feladatok. 
A jelfunkció. 
Tájékozódás testsémán, térben, sík lapon. 
Az olvasáshoz, íráshoz szükséges helyes testtartásra szoktatás; megfelelő írószerhasználat alakítása. 
Hangtanulás, hangfölismerés, hangok kapcsolása.	A mondat és a szó bontása kisebb nyelvi egységekre. Mondókák tanulása. 
Feladatok végzése rajzos utasítások alapján. 
Tájékozódáskor a megfelelő kifejezések használata. Finommozgások gyakorlása. A szem és a kéz mozgásának összehangolása. 
Betűelemek (íráselemek) alakítása, kapcsolása. 
Szavak hangokra bontása.	
Beszédértés, beszédművelés	
A helyes beszédlégzés. 
Hangok tiszta artikulációja, időtartamuk. 
A kijelentő és a kérdő mondatok hanglejtése. Mondat- és szövegfonetikai eszközök: hangerő, hangsúly. 
Az ösztönös szótagolás továbbfejlesztése. 
A szókincs bővítése és pontosítása.	Játékos légzőgyakorlatok végzése. 
Hangok megfigyelése szavakban, helyes ejtésük gyakorlása. Szavak, szószerkezetek, helyes ejtése. Mondat- és szövegfonetikai eszközök alkalmazása mondatok intonálásakor. Válaszadás kérdésekre. 
Mondókák, sorolók ritmizáló elmondása. 
A hallott/olvasott történet reprodukciója. 
Beszélgetés a hallottakról, az olvasottakról.	
Szóbeli szövegek alkotása	
Bábos megjelenítési formák elsajátítása a gyakorlatban. Felelgetős mondókák. Az udvarias viselkedés és a mindennapi érintkezés nyelvi fordulatai (köszönés, bemutatkozás, kérés, köszönetnyilvánítás).	Mesék párbeszédeinek eljátszása bábokkal. Mondókák dramatizálása. A mindennapi érintkezés nyelvi fordulatainak tanulása szituációs játékkal. Részvétel népi gyermekjátékokban. Helyes magatartás és beszéd alkalmazása szituációs játékokban. A csoportban való szereplés gyakorlása, együttműködés társakkal.	
Az olvasás jelrendszerének és technikájának tanulása; az olvasás gyakorlása	
Az olvasás jelrendszerének megismertetése a választott olvasástanítási eljárás alkalmazásával. Az olvasás technikájának elsajátíttatása: a betűk összeolvasása. Az olvasástechnika fejlesztése: betűfölismerés, összeolvasás. 
Szótagsorok, szavak, szószerkezetek, egyszerű mondatok, rövid szövegek hangos és önálló (néma) olvasása. Az olvasás pontosságának fejlesztése technikai gyakorlatokkal. 
Tapasztalati úton nyelvtani fogalmak megismerése: magán- és mássalhangzó; hosszú és rövid hangok; egy-, két-, háromjegyű betű; az ábécé.	A hangok és betűk azonosítása. A tanult magánhangzók és mássalhangzók összeolvasása. 2-3-4 betűből álló szótagok olvasásának gyakorlása. Szavak variálása mozgatható betűkből; olvasásuk. Szótagsorok, szósorok begyakorlása. Szótagolva vagy szótagolás nélkül lejegyzett nyelvi anyag felolvasása egyéni fejlettségi szintnek megfelelően. A szótagolva olvasott szavak, szószerkezetek, mondatok elismétlése szótagolás nélkül. Fölkészülés ismert szöveg hangos olvasására előzetes önálló gyakorlással. Felolvasáskor a mondat végének érzékeltetése szünettel, a mondatok elismétlése élőszóban, ereszkedő hanglejtéssel. Ritmusos, verses szövegek csoportos olvasása. A versritmus produkálása tapssal, ritmushangszerekkel.	
Az írás jelrendszerének tanulása; az írás gyakorlása	
Kötött kis- és nagybetűk tanítása a választott betűtípussal, kötéssel - az olvasás jelrendszerének tanulásával párhuzamosan vagy késleltetve. Betűelemek/íráselemek vázolása, írása. 
Betűk vázolása és írása nagy alakban, majd a vonalrendszerben. Írásjelek megismertetése. A szabályos betűalakítás és -kapcsolás gyakorlása. Betűk, szavak, szószerkezetek, egy-egy rövid mondat írása másolással, tollbamondással. 
A magán- és a mássalhangzók időtartamának jelölése. A személynevek és a mondatok kezdése nagybetűvel. 
A kötött betűk csoportos ismétlése.	Szavak hangokra bontása, kirakása mozgatható betűkből. Betűelemek/íráselemek lendületes alakítása, 2-3 elem összekötése. A betűkötések minden lehetőségének begyakorlása. Szavak, szószerkezetek, 2-3 szavas mondatok írása másolással: írott vagy nyomtatott mintáról. 2-6 betűs, fonetikusan írandó szó másolása; írása látó/halló előkészítés után tollbamondásra. 2-4 hangból álló, kiejtésnek megfelelő szó önálló hangelemzése, írása. Szavak, szószerkezetek és rövid mondatok rögzítése másolással, tollbamondással. Írott szöveg olvasása.	
Olvasás, szövegértés fejlesztése; irodalmi, társadalmi és természeti ismeretek	
Szövegek olvastatása a magyar irodalomból: népköltészeti és műköltészeti mondókák, sorolók, mesék, gyermekjátékok; a család és az iskola életéből vett témájú, irodalmi igényű verses vagy prózai alkotások; a környezetismeretben tanultakhoz kapcsolódó rövid szövegek. 
Az olvasott művek tartalmának fölfogása, címének és tartalmának összevetése. A szövegértés fejlesztése az olvasottak közös megbeszélésével. Kérdésekre válasz keresése a szövegből. 
A versek hangulatának, ritmusának, rímeinek észrevetetése; képeinek lerajzoltatása; legfontosabb jelentésének megfogalmaztatása. A verses forma fölismertetése: verssor, versszak.	Szóban és írásban kapott feladatok megértése. Az olvasott/meghallgatott szövegegész lényeges gondolatainak fölfogása, a velük kapcsolatos tanítói kérdések megválaszolása. A prózai és verses szövegek részletes megbeszélése tanítói segítséggel. Részvétel a beszélgetésben: a szereplők megnevezése, az ismeretlen kifejezések jelentésének tisztázása, az események elmondása, valóságos és mesés elemek megkülönböztetése. A szöveghez kapcsolódó egyéni élmények elmondása. Kapcsolat keresése az olvasott szöveg és a tanuló saját élményei, tapasztalatai között. Meseillusztráció készítése. 
Az önálló (néma) olvasással párhuzamosan szövegértést igazoló feladatok megoldása 
Verses szövegek meghallgatása, olvasása. A vers hangulatának fölismerése. Rímek keresése tanítói segítséggel. A versritmus eltapsolása. A versek költőjének megnevezése.	
A tanulási képesség fejlesztése; könyv- és könyvtárhasználat	
Könyvtárlátogatás. A könyvtár szolgáltatásainak, a könyvkölcsönzés módjának megismerése. Olvasási szokások alakítása a könyvtárban. 
Meseregény megismerése folytatásokban; a következő, még ismeretlen résszel kapcsolatos előfeltételezések. Gyermeklexikon használata ismeretlen kifejezések magyarázatához (Ablak-zsiráf c. képes gyermeklexikon)	Látogatás az iskolai könyvtárban (esetleg a közeli közművelődési könyvtárban). Válogatás a korosztálynak való könyvekből: leporellók, képeskönyvek, mesekönyvek. Alkalmazkodás a könyvtárban elvárt viselkedési szabályokhoz. Szavak magyarázata gyermeklexikon használatával (Ablak-zsiráf c. képes gyermeklexikon).	
Memoriterek	
A szövegtanulás segítése rajzos emlékeztetővel. 
A szövegek pontos, helyesen artikulált előadása. A csoportban való szereplés gyakorlása, együttműködés társakkal.	2-3 népköltészeti mondóka, soroló, nyelvtörő; énekes népi gyermekjáték előadása társakkal; 
4 vers szabadon választható az alábbi költők művei közül, pl.: Csanádi Imre, Kányádi Sándor, Nemes Nagy Ágnes, Petőfi Sándor, Szilágyi Domokos, Tamkó Sirató Károly, Weöres Sándor.	
Értékelési szempontok
A tanuló képes legyen:
- egyszerű szóbeli közlések megértésére, utasítások végrehajtására, kérdésekre való válaszadásra;
- meghallgatott vagy olvasott mese, történet elmondására segítséggel;
- az udvarias érintkezés tanult formáinak alkalmazására valóságos szituációkban (köszönés, bemutatkozás, kérés, köszönetnyilvánítás);
- a tanult memoriterek elmondására;
- a magyar ábécé betűinek fölismerésére, összeolvasására;
- kiejtés szerint írandó szavak, szószerkezetek, rövid mondatok - a tanuló fejlettségi szintjének megfelelő - néma és hangos olvasására;
- másolásra kötött betűkkel írott mintáról, a saját nevének önálló, helyes leírására;
- a j hang helyes jelölésére a taneszközökből megismert szavak körében;
- szavak írására másolással: betűtévesztés, betűcsere, betűkihagyás nélkül;
- a leírt nyelvi anyag fölolvasására, javítására összehasonlítással.
2. évfolyam
Időkeret: 296 óra/év (olvasás 148 óra, írás 74 óra, nyelvtan 74 óra); 8 óra/hét
A témakörök óraszámai
Beszédértés, beszédművelés (az olvasás- és a nyelvtanórákon): -
Szóbeli szövegek alkotása: 12 ó.
Olvasás, szövegértés fejlesztése; irodalmi, társadalmi és természeti ismeretek: 70 ó.
Olvasási képesség fejlesztése: 56 ó.
Írásképesség fejlesztése: 72 ó.
Nyelvhasználat, ismeretek az anyanyelvről (nyelvtan és helyesírás): 70 ó.
A tanulási képesség fejlesztése; könyv- és könyvtárhasználat: 4 ó.
Eredményvizsgálat (6 olvasás, 2 írás, 4 nyelvtan, helyesírás): 12 ó.
Memoriterek (az olvasásórákon): -
Témakörök
Tartalmak	Fejlesztési feladatok	
Beszédértés, beszédművelés	
A hangkapcsolatok helyes ejtése (mássalhangzó-törvények). Hangképzési nehézségek leküzdése (mássalhangzó-torlódások). A h-val végződő (Cseh/ország/, juh, méh, pléh) és a ch-val írt szavak (technika, barkochba) helyes kiejtése. A hangok időtartamának érzékeltetése szavakban. 

A helyes beszédlégzés gyakorlása. A szöveg mondatai között levegővételnyi szünet tartása. A kijelentő és a kérdő mondatok hanglejtése. A mondat- és szövegfonetikai eszközök alkalmazása: a beszédben és a hangos olvasáskor. 

A szókincs bővítése, pontosítása (rokon értelmű, ellentétes jelentésű szavak). Szavak rendezése általános fogalmak alá (háziállatok, vadon élő állatok, vadállatok). 
Információk fölidézése tanítói kérdések segítségével. Kérdések és válaszok megfogalmazása az ismeretterjesztő szövegek témájával kapcsolatban. 
Beszélgetés adott vagy szabadon választott témáról (olvasmányokról, vizuális élményekről, átélt eseményekről).	Az artikulációs ügyesség bizonyítása nyelvtörők, állathangutánzók mondogatásával. Mássalhangzó-torlódásos szavak kiejtése. A kiejtéstől eltérő írásmódú szavak hangoztatása tanítói minta alapján. Azonos hangállományú, de a hangok időtartamában eltérő szavak megszólaltatása párokban (öt, őt; szál, száll); jelentésük tisztázása. 
Rövid versek, bővülő mondatok megszólaltatása helyes légzéstechnikával. A mondatok intonálása ereszkedő hanglejtéssel (kivételek az eldöntendő kérdések). Szószerkezetek ejtése egy nyomatékkal. A mondat lényeges részének kiemelése hangsúllyal. A beszédritmus fejlesztése ritmikus mondókák, versrészletek ismételgetésével. 

Rokon értelmű és ellentétes jelentésű szavak gyűjtése, értelmezése, velük mondatalkotások. Mesék, történetek elmondása tanítói segítséggel. Beszámoló az évszakokkal kapcsolatos megfigyelésekről két-három összefüggő mondatban. Vélemény értelmes megfogalmazása egy-egy mondatban: látottakról, hallottakról, olvasottakról. Két-három megadott mondat összekapcsolása, szöveggé alakítása. Rövid szöveg alkotása képsorról vagy saját élményről.	
Szóbeli szövegek alkotása	
A felnőtteket megillető néhány udvarias szokás megismerése (a hely átadása, az idősebb előre engedése az ajtóban, a köszönés kezdeményezése); ennek megfelelő gesztusok értelmezése, gyakorlása. A felnőttek tegezése vagy magázása. 
A mindennapi érintkezés nyelvi fordulatainak tanulása szituációs játékban. (Elképzelt színhelyek: könyvtár, orvosi rendelő, posta, bolt, színház, játszótér, közlekedési eszköz). A beszélgető-partnerhez igazodó udvarias nyelvhasználat. Mesék előadása bábozással vagy dramatikus játékkal. 
Ismerkedés a szövegalkotás szabályaival az olvasmányok elemzésekor.	A társas beszélgetés során kapcsolatfelvétel, megszólalás jelzése gesztusokkal, nyelvi fordulatokkal. Felnőttek és gyerekek társas kapcsolatainak gyakorlása. Ismerős felnőttek és családtagok helyes megszólítása. A mindennapi élet különböző helyzeteinek elemzése, eljátszása. A konkrét helyzetnek megfelelő nyelvi fordulatok tanulása. Illendő udvarias magatartás és beszéd megismerése szituációs játékokból. A színhelyeknek megfelelő párbeszédek összeállítása. Bátor, kreatív kezdeményezés a csoportos szereplésben. Népi gyermekjátékok megismerése. 	
Olvasás, szövegértés fejlesztése; irodalmi, társadalmi és természeti ismeretek	
Népköltészeti és műköltészeti alkotások olvasása a klasszikus és a kortárs, valamint a határon túli magyar irodalomból. Szépirodalmi és ismeretterjesztő szövegek földolgozása a következő témákban: a tanulás és munka (szorgalom, kitartás); a pihenés és a szórakozás (egészséges életmód); családi, hagyományőrző és nemzeti ünnepek, valamint a környezetismeretben tanultakhoz kapcsolódóan: az évszakok; az ember kapcsolata az állatokkal, a természettel. 
A szépirodalmi szöveg részletes vizsgálata: előfeltételezések a cím alapján; a szöveg megismerése, témájának megállapítása; majd gondolat-egységekre bontása adott vázlat segítségével; az ismeretlen kifejezések értelmezése szövegösszefüggésben; a szereplők cselekedeteinek értékelése, következtetés tulajdonságaikra; az események elmondása időrendben; az olvasottak összefoglalása, a leglényegesebb gondolat kiemelése. A szöveg megfogalmazásának vizsgálata: tématartás; a mondatok kapcsolata; a szöveg szerkezete. A szóhasználat megfigyelése. 
Kommunikációs szempontú versértelmezés. A vers ritmusa, rímei.	Az önállóan olvasott szöveg lényegének megértése; címének indoklása; témájának, szereplőinek, eseményeinek megnevezése. Összefüggés keresése a tankönyvi szövegek címe és témája között. Címvariációk gyűjtése. Az olvasott szövegek alapján emberi tulajdonságok fölismerése az állatmesékben és tréfás történetekben. Mese és valóság szétválasztása. Mesék jellegzetes nyelvi fordulatainak gyűjtése. Kérdésekre válasz keresése a szövegből. Rajzos olvasónapló készítése a megismert műről. Szívesen olvasott költők, írók nevének lejegyzése, illetve megjegyzése. 

Kommunikációs szempontú verselemzés (Kinek a nevében beszél a költő? Kihez szól? Mit mond?). Rímek fölismerése a verssorok végén. Versritmus jelzése tapssal, koppantással. Szó- és gondolatismétlések (refrén) keresése. Megszemélyesítések, költői képek lerajzolása.	
Olvasási képesség fejlesztése	
A betűismeret megerősítése. Pontos olvasás. A kiejtéstől eltérően rögzített hangkapcsolatok helyes megszólaltatása. Fokozatos áttérés a szószerkezetek folyamatos olvasására. Megszakítás nélküli olvasás a sorvégeken. 
Előzetes fölkészülés után szövegek felolvasása jó tagolással. Rövid ismeretterjesztő írások önálló (néma) olvasása, értelmezése. A szövegértés igazolása a kérdésekre adott válaszokkal. 
Dramatizált szövegek megszólaltatása szereposztással.	A pontos olvasás gyakorlása a szóképek kis különbségeinek megfigyelésével (élezte - érezte, eleget - meleget) A jelentésváltozás megfigyelése azonos hangállományú, de időtartamban eltérő szópárok esetében (alma, álma). Az ékezet előidézte jelentésváltozás: (torok, török). Egyjegyű és kétjegyű betűk megkülönböztetése (Marci, Marcsi). Mássalhangzók helyes ejtése összetett szavak tagjainak határán (malacsült, világoszöld, adásszünet, narancsszörp, rongygyűjtés). Azonos szótő különböző toldalékolásából keletkezett sorozat olvasása. Szószerkezet és összetett szó olvasása egymás után (a medve talpa - medvetalp). Szószerkezetek begyakorlása és a belőlük alkotott mondatok megszólaltatása a szerkezeteknek megfelelő tagolással. A néma olvasás gyakorlása szavak gyakori ismétlődésével a mondatokban, a szövegben.	
Írásképesség fejlesztése	
A kötött betűs ábécé másolása. A kis- és nagybetűk ismétlése alakítás szerinti csoportokban. A betűformák és -kötések automatizálása. A típushibák javítására összeállított szóanyag írása másolással. Az írásmozgás automatizálása: szó-sorok, szószerkezetek, mondatok, rövid szövegek másolásával. Szavak, szószerkezetek, két-három összefüggő mondat leírása tollbamondásra. Rövid mondókák, versek lejegyzése emlékezetből. 
Az írási és helyesírási hibák javítása tanítói utasításra és önellenőrzéssel (hibátlan mintához való hasonlítással). 
Az írásképesség fölmérése: másolással, tollbamondással, emlékezetből írással. 	Betűalakítások, betűkötések gyakorlása. Ritkábban használt betűkkel írandó szavak alakítása (dz, dzs, q, w, x). Szavak, szószerkezetek, két-három mondat másolása írott vagy nyomtatott mintáról. Mondatírás szerkezetenként (látó-halló) tollbamondásra és (látó)emlékezetből írással. A keltezés írásának begyakorlása. 
Íráshasználat: szógyűjtések, csoportosítások válogató másolással; különféle feladatok megoldása; a helyesírás gyakorlása. Önálló írással: válaszadás kérdésekre, adott szavakkal mondatalkotások, két-három összefüggő mondat. 
A szöveg írásakor a sorok kitöltése; ha szükséges, sorvégi elválasztás alkalmazása.	
Nyelvhasználat, ismeretek az anyanyelvről (nyelvtan és helyesírás)	
A gondolatközlés eszközei. A beszéd/írás kisebb részei: mondat, szó, hang és betű. A szó bontható még szótagokra is. A hang jele a betű; a hangok és a betűk csoportosítása. A magyar ábécé, a betűrend. Az ékezet jelentést módosító szerepe. A magán- és a mássalhangzók időtartamának jelölése a szavakban. A szóvégi ó, ő, ú, ű; kivételek. Az egy- és a többtagú szavak; az elválasztás szabályai. Rokon értelmű, ellentétes jelentésű szók. A szavak szerkezete: szótő és toldalék. A "másképpen ejtjük, másképpen írjuk" esetei: tj, dj, gyj, ts, z-s stb. Állító és tagadó mondatok. Kijelentő és kérdő mondat. Nyelvhelyesség: ellentétes jelentésű szavak helyes használata (jön - megy). 
A kiejtés elve a helyesírásban: a hangok időtartamának jelölése a szavakban. A szótő hosszú hangja megmarad a toldalékolt formákban is. Kivételek tanulása: fű, híd, kút, nyár, nyúl, tűz, út, víz. Az elemzés elve a helyesírásban: a kiejtéstől eltérő írásképű szavak. A hagyomány elve a helyesírásban: a j hang kétféle jelölése; - ch-val írandó szavak. Az egyszerű szavak szótagolás szerinti elválasztása. A mondat és a személynevek kezdése nagybetűvel.	A gondolatközlés lehetőségeinek megtapasztalása. A szöveg felbontása mondatokra; a mondat tagolása szavakra. Az ábécérend ismerete és alkalmazása a gyermeklexikon használatakor. A társak nevének ábécérendbe állítása. Fölsoroláskor a szavak között vessző használata. A magán- és a mássalhangzók megkülönböztetése. 
Rokon értelmű és ellentétes jelentésű szavak gyűjtése, velük mondatok kiegészítése. A szótő és a toldalék megkülönböztetése egyszerű szavakban. A toldalékolt szók kikeresése a mondatból kérdések segítségével. Hiányos mondatok pótlása megfelelően toldalékolt szavakkal. Állító és tagadó mondatok megfogalmazása adott szituációban. Kijelentő és kérdő mondatok fölismerése, megnevezése. 
Helyesírás. 
A hosszú magán- és mássalhangzók fölismerése beszédben, megfelelő jelölésük írásban. Hosszú hanggal írandó szavak csoportos gyűjtése és írása analógiás sorozatokban (jó, hajó, ajtó; állok, hallom, száll stb.). A hangkapcsolati törvények helyes jelölése szóelemzés segítségével, a tanult esetekben. Egyszerű szavak elválasztása a sor végén, önállóan. Néhány gyakoribb toldalék helyesírása. A mondatok kezdése nagybetűvel, zárásuk írásjellel: a pont és a kérdőjel elhelyezése.	
A tanulási képesség fejlesztése; könyv- és könyvtárhasználat	
Kedvenc témájú könyv keresése a könyvtárban. Tájékozódás a könyvek tartalmáról címük, tartalomjegyzékük alapján. Megadott szócikkek keresése a gyermeklexikonból. Kiegészítő információk gyűjtése a környezetismeretben tanultakhoz: gyermekeknek szóló ismeretterjesztő könyvekből. Gyermekújságok megismerése a könyvtárban. 	A könyvtárhasználat szabályainak megismerése. A könyv jellemző adatai: cím, szerző; tartalmi elemei: címlap, szöveg, illusztráció, tartalomjegyzék. Eligazodás a könyvekben a tartalomjegyzék segítségével. Tájékozódás a gyermeklexikon betűrendjében. Gyermekújságok megismerése: jellemzőik.	
Memoriterek	
Bátor, kreatív kezdeményezés az egyéni és a csoportos szereplésben. Memoriterek szöveghű és megfelelő hangerejű előadása. 	2-3 találós kérdés; nyelvtörő; énekes népi gyermekjáték előadása társakkal; 
József Attila: Altató; Weöres Sándor: Buba éneke; 
3 vers szabadon választható az alábbi költők művei közül, pl.: Csanádi Imre, Kányádi Sándor, Kassák Lajos, Kormos István, Nemes Nagy Ágnes, Petőfi Sándor, Rónay György (verses mese), Szabó Lőrinc, Szilágyi Domokos, Weöres Sándor.	
Értékelési szempontok
A tanuló képes legyen:
- ismert típusú írott utasítások megértésére, végrehajtására;
- kérdésekre adott válaszok értelmes megfogalmazására;
- a mindennapi érintkezés nyelvi formáinak alkalmazására, udvarias viselkedésre;
a tanult memoriterek szöveghű elmondására;
- szavak, szószerkezetek, rövid mondatok néma és hangos olvasására: legalább a szavak egyben tartásával;
- olvasmányok tartalmának elmondására tanítói kérdésekre;
- tartalmilag tisztázott és megértett szöveg felkészülés utáni felolvasására. A felolvasott szöveg mondatokra tagolására: szünettartás, levegővétel;
- 8-10 soros, a tanulóknak ismert témájú szöveg önálló megismerésére, megértésének igazolására kérdések megválaszolásával;
- az ábécérend ismeretére,
- hosszú magán- és mássalhangzók fölismerésére a beszédben;
- a hosszú hangok jelölésére az írásban;
- rövid, fonetikusan írandó szavak hibátlan lejegyzésére tollbamondásra, a kiejtéstől eltérőké másolással;
- a j hang biztos jelölésére 20 - a tanulók által gyakran használt - szótőben;
- a mondatok nagybetűvel való kezdésére, szavakra tagolására;
- a szavak elválasztására a szótagolás szabályai szerint.
3. évfolyam
Időkeret: 296 óra/év (olvasás 148 óra, írás 19 óra az első félévben, fogalmazás 55 óra, nyelvtan 74 óra); 8 óra/hét.
A témakörök óraszámai
Beszédértés, beszédművelés (az olvasás- és nyelvtanórákon): -
Szóbeli és írásbeli szövegek alkotása: 54 ó.
Olvasás, szövegértés fejlesztése; irodalmi, társadalmi és természeti ismeretek: 92 ó.
Olvasási képesség fejlesztése: 46 ó.
Írásképesség fejlesztése: 18 ó.
Nyelvhasználat, ismeretek az anyanyelvről (nyelvtan és helyesírás): 69 ó.
A tanulási képesség fejlesztése; könyv- és könyvtárhasználat: 4 ó.
Eredményvizsgálat (6 olvasás, 1 írás, 1 fogalmazás, 5 nyelvtan, helyesírás): 13 ó.
Memoriterek (olvasásórákon): -
Témakörök
Tartalmak	Fejlesztési feladatok	
Beszédértés, beszédművelés	
A légzéskapacitás fejlesztése, a levegő célszerű beosztása beszéd közben. 
A különböző mondatfajták jelentésüknek meg-felelő intonálása. Adott mondatok megszólaltatása különböző hangvétellel, így jelentésük módosítása. 
Minőségi szókincsbővítés: a szavak jelentés-árnyalatainak, stílusértékének megismerése. Szólások, közmondások tanulása, használatuk a beszédben. 
Mesék bevezető, befejező fordulatainak és jellemző szókapcsolatainak tanulása. Mesemondás. Mesék, mondák dramatizálása. Önálló mese-alkotás a tanult elemek fölhasználásával. 
Az olvasmányok eseményeinek, ismereteinek elmondása vázlat segítségével. 
Páros és kiscsoportos beszélgetések adott témáról, érzékenység a rejtett közlésekre, a nem verbális jelek fölfogására.	Bővülő mondatok felolvasása mondatonként egy légvétellel; elismétlése emlékezetből. Törekvés a mondanivaló tagolására, a kifejező hangsúlyozásra, az ereszkedő hanglejtés megvalósítására, a ritmusos beszédre. Különböző mondatfajták intonálása megfelelő hanglejtéssel, hangerővel. 
Fogalmak sorba rendezése. A szóismétlés kerülése a kommunikációs helyzetnek megfelelő rokon értelmű igék és névszók használatával. Egy gondolat sokféle megfogalmazása, a jelentés lényegének megtartásával. Hiányos mondatok kiegészítése: több szó közül a szövegbe illő kiválasztása. A mesék szókincsének alkalmazása mesemondáskor. Ismert mesék elmondása bővített és tömörített változatban. A tankönyv képeinek szóbeli bemutatása.	
Szóbeli és írásbeli szövegek alkotása	
A szöveg jellegzetességei. Szövegalkotás kommunikációs helyzetekben: üzenet átadása, hírközlés szóban és írásban. A szövegalkotás műveletei: anyaggyűjtés, címválasztás, a témának megfelelő lényeges gondolatok válogatása, sorrendbe állítása. 
Olvasókönyvi szövegminták megfigyelése műfaji és szövegszerkesztési szempontból. 
Az elbeszélés jellegzetességei. Elbeszélés írása (képsor, személyesen átélt vagy elképzelt események, vizuális élmények, olvasmányok alapján). A szöveg tagolása bekezdésekre logikai egységeinek megfelelően; koherenciájának megteremtése tématartással, a mondatok kapcsolásával. A műfajnak megfelelő szókincs alkalmazása, a szóismétlés kerülése. A párbeszéd lejegyzése. Ismert mese elmondása és önálló mesealkotás. Az elbeszélés és a mese összehasonlítása tartalom és stílus szempontjából. 
Fogalmazástechnikai gyakorlatok.	A gondolatközlés módjainak összegyűjtése. A hétköznapok híreinek tömör, pontos megfogalmazása. A hír kifejtése részletesebben, a közlő szubjektív véleményének beillesztésével. 
A szövegalkotás műveleteinek gyakorlása. Az elbeszélés kiegészítése az események utolsó mozzanatával, a következménnyel vagy a tanulsággal (befejezés). Eseményekhez az előzmények megírása, a szereplők, a színhely, az időpont megadása (bevezetés). A szöveg tagolása bekezdésekre - szerkezetének megfelelően. Párbeszéd beillesztése az elbeszélő szövegbe. 
Fogalmazástechnikai gyakorlatok: szövegcímek vizsgálatával a jó cím ismérveinek összegyűjtése; anyaggyűjtés a szövegalkotás előtt (tények, adatok, gondolatok és a téma szókincse); események elrendezése időrendben; a gondolatok, a mondatok kapcsolatának megteremtése; szövegjavítások.	
Olvasás, szövegértés fejlesztése; irodalmi, társadalmi és természeti ismeretek	
Verses és prózai művek olvasása, értelmezése a magyar és a külföldi népköltészetből. Hazai hagyományok, népszokások. 
Versek, elbeszélések a család mindennapjairól; történetek az iskolai életből. Mondák, legendák, elbeszélések, regényrészletek, versek klasszikus és kortárs szerzőktől, valamint a határon túli magyar irodalomból: nemzeti múltunk eseményei, példaértékű személyiségek a magyar történelemből. Elbeszélések és ismeretterjesztő szövegek az ember és környezetének kapcsolatáról (természet-védelem). 
A szövegelemző műveletek alapfokú alkalmazása (a téma fölismerése; a szereplők, az események megnevezése; információk, tények, adatok kiemelése; a szöveg szerkezetének fölismerése adott vázlat alapján); tanítói segítséggel (a lényeg kiemelése, a szöveg szűkebb vagy bővebb elmondása; szöveghez vázlat készítése). Az olvasott szövegek csoportosítása: formájuk szerint (vers vagy próza); műfajuk szerint (mese, monda, legenda, elbeszélés); kommunikációs szándékuk szerint (szépirodalom, ismeretterjesztő irodalom). 
Lírai művekben rímek, refrén, szóismétlés, fokozás, hasonlat fölfedezése; hatásának fölismerése. 	Az olvasott művek alapján néhány irodalmi téma fölismerése a különböző olvasmányokban (család, iskola; barátság, segítőkészség, szülői szeretet, hazaszeretet; nemzeti múltunk eseményei; természetvédelem). A mesék ismétlődő motívumainak megfigyelése. Azonos mesemotívumok keresése a különböző népek meséiben. A lakóhely irodalmi vonatkozásainak megismerése. 

Prózai szövegek önálló megismerése, versek meghallgatása. Következtetés a szereplők cselekedeteinek indítékaira. A szövegben rejlő érzelmek föltárása. A szöveg illusztrációjával kapcsolatos gondolatok közlése. Kérdések és válaszok megfogalmazása ismeretterjesztő olvasmányok tényanyagáról. 
Az olvasókönyvi szövegek csoportosítása: formájuk, műfajuk, kommunikációs szándékuk szerint. 
A versek művészi eszközeinek fölfedezése. Egy gyermekversgyűjtemény önálló olvasása.	
Olvasási képesség fejlesztése	
A felolvasás pontosságának, folyamatosságának fejlesztése beszéd- és olvasástechnikai gyakorlatokkal. Versek áthajló sorainak megszólaltatása a jelentésnek megfelelő tagolással. A zökkenő-mentes sorváltás megvalósítása. Az összetett mondatok helyes tagolása, hangsúlyozása. 
Párbeszédek olvasása. Felolvasás előzetes fölkészülés után: a szöveg értelmezése tagolással, helyes hangerővel, hangsúlyozással, hanglejtéssel. 
A gyorsolvasás előkészítése. 
Szövegértelmezés önálló (néma) olvasással. 
A néma olvasás gyakorlása.	Begyakorolt szószerkezetek fokozatos össze-kapcsolása mondattá; a bővülő mondatok olvasása szerkezetenként. Áthajló sorok megszakítás nélküli olvasása a versekben. Egyszerű mondatok összekapcsolása, olvasásuk a levegő helyes beosztásával. Párbeszédek olvasásakor az író szavainak elkülönítése szünettel Az olvasmányok szóanyagából kiemelt, piramis alakban elrendezett szavak olvasása. Azonos szótövek egyre hosszabbodó, toldalékolt alakjainak gyors fölfogása. (Gyorsolvasási előgyakorlatok.)	
Írásképesség fejlesztése	
Az írástempó fokozása (lendületgyakorlatok ütemezett írása, tollbamondás, emlékezetből való írás). 2-3 perces másolások. A tantárgy hosszabb írásbeli munkáinak elvégzése.	Nehezebb betűkapcsolások gyakorlása. Lendület-gyakorlatok végzése. Szósorok, bővülő mondatok írása tollbamondásra; rövid mondatok leírása egyszeri hallásra. Másolás időre. Jól ismert memoriterek lejegyzése emlékezetből.	
Nyelvhasználat, ismeretek az anyanyelvről (nyelvtan és helyesírás)	
Mondatfajták. Az egyes mondatfajták állító és tagadó formája. A szavak jelentés szerinti rendezése: szófajok. Az ige jelentése (cselekvés, történés, létezés). Az igekötő szerepe az igék jelentésében; a leggyakoribb igekötők; az igekötő és az ige kapcsolódási esetei. Az ige személyragjainak leválasztása az igetőről. Személyes névmások. Az igeidők. Rokon értelmű és ellentétes jelentésű igék. A főnév jelentése; fajtái: a köznév és a tulajdonnév. A főnév többes száma, a többes szám jele. Ragos főnevek. A határozott és a határozatlan névelő. Névutós főnevek; a leggyakoribb névutók. 
Mondatzáró írásjelek az egyszerű mondatok végén. Rövid és hosszú magán- és mássalhangzók az igék tövében. Az -ít, -ul, -ül végződésű igék helyesírása. Az elemzés elvének alkalmazása az igék helyesírásában. Az igekötős igék helyesírásának két egyszerűbb esete: az igekötő a hozzá tartozó ige előtt vagy után áll. A múlt és a jövő idejű ige helyesírása. A tulajdonnevek nagybetűs kezdése a tanult esetekben. Hosszú magán- és mássalhangzók a leggyakoribb ragokban és ragos főnevekben. A főnévhez járuló -t rag. A j hang kétféle jelölése az igékben, a főnevekben. A helyesírási szótár használata. 
Párbeszédek szó szerinti lejegyzése.	Tagolatlan szöveg mondatokra bontása. Mondat-fajták megkülönböztetése a beszélő szándéka szerint. Adott mondatfajta megfogalmazása állító és tagadó formában; fölismerésük hallott és olvasott szövegben. Mondatfajták variálása különböző beszédhelyzetekben vagy szövegkörnyezetben. Az ige fölismerése szövegben. A jelentés módosulásának megfigyelése: adott ige mondatba helyezése változó igekötőkkel. Szövegek átalakítása az igeidők megváltoztatásával. Az igeidők helyes használata események elmondásakor, leírásakor. Mondatalkotások rokon értelmű és ellentétes jelentésű igékkel. Főnevek fölismerése szövegben. Tulajdonnevek és köznevek megkülönböztetése, írása. Toldalékos szavak szófajának megnevezése segítséggel. Ragos főnevek gyűjtése kérdésekre. Személyes névmások használata szövegalkotáskor a szereplők nevének ismétlése helyett. A szótő és a leggyakoribb jelek, ragok megkülönböztetése. Mondatalkotások -ba -be és -ban -ben ragos főnevekkel. Hiányzó mondatvégi írásjelek pótlása az egyszerű mondatok végén. Hosszú magán- vagy mássalhangzóval írandó igék és főnevek analógiás gyűjtése. A d és t végű igék helyesírása E/2. és T/2. személyben (maradsz, maradtok; látsz, láttok). A jövő idejű szerkezet fölismerése, írása. A megismert tulajdonnevek lejegyzése nagy kezdőbetűvel. A szóvégi magánhangzó időtartamának helyes jelölése a főnevekben. Egyszerű főnevekből összetettek alkotása; majd szétválasztásuk. A főnevek toldalékolt alakjainak elválasztása. A ragos főnevek helyesírásának gyakorlása. Múlt idejű igék helyesírásának gyakorlása. A főnév -t ragjának és a múlt idő jelének megkülönböztetése szövegben. A tanult szófajták írásának indoklása a helyesírás szabályaival.	
A tanulási képesség fejlesztése; könyv- és könyvtárhasználat	
A könyvtár terei és állományrészei. A szépirodalmi könyvek raktári rendje. A könyvek tartalmi csoportjai: szépirodalom, ismeretterjesztő irodalom. Egy gyermekek részére készült sorozat könyveinek vizsgálata, közös jegyeinek megállapítása. 
A szótárok szerkezeti jellemzői (betűrend, címszó, szócikk); szótárhasználat. A lexikon és a szótár egyező és eltérő sajátosságai. A sorozat szerepe a tájékozódásban (szépirodalmi és ismeretterjesztő sorozatok).	Az iskolai könyvtár tereinek és állományrészeinek megfigyelése. Könyvek keresése a szabadpolcon szerző és cím szerint: a szépirodalom betűrendjében (egy ifjúsági író könyveinek megkeresése). Szépirodalmi és ismeretterjesztő művek témájának megállapítása a cím, a tartalomjegyzék és a fülszöveg segítségével. Információk gyűjtése gyermeklexikonból a betűrend segítségével. A helyesírási szótár és az életkornak megfelelő értelmező szótár használata. A szótár és a lexikon összehasonlítása azonos fogalmak keresésével.	
Memoriterek	
Memoriterek szöveghű, helyesen tagolt előadása. Az előadás színessé tétele mondat- és szövegfonetikai eszközök alkalmazásával. Kapcsolattartás a hallgatósággal. 
Dramatizált népszokások előadása. Alkalmazkodás a társ beszéde, mozgása és a szerep megkívánta szituációhoz.	5 szólás és közmondás; hagyományőrző népszokás dramatizált előadása társakkal; 1 verses mese; 
Arany János: Mátyás anyja; Vörösmarty Mihály: Szózat (2 versszak); 
2 vers szabadon választható az alábbi költők művei közül, pl.: Áprily Lajos, József Attila, Juhász Gyula, Nagy László, Petőfi Sándor, Radnóti Miklós, Rónay György, Szabó Lőrinc, Zelk Zoltán, Weöres Sándor.	
Értékelési szempontok
A tanuló képes legyen:
- tiszta artikuláció (az egyéni adottságok figyelembevételével), a helyzetnek megfelelő hangerő alkalmazására beszéd közben;
- a tanult nyelvi fordulatok használatára konkrét beszédhelyzetekben;
- memoriterek szöveghű, helyesen tagolt előadására;
- egyszerű szerkezetű mesék, elbeszélések eseményeinek elmondására néhány összefüggő mondattal;
- a témával kapcsolatos kérdések, válaszok megfogalmazására;
- ismert feladattípusok utasításának önálló megértésére, elvégzésére;
- fél oldal terjedelmű ismeretterjesztő vagy szépirodalmi olvasmány önálló (néma) olvasására, a szövegértés bizonyítására feladatok megoldásával;
- ismert szöveg felkészülés utáni érthető, tagolt felolvasására: a szószerkezetek egyben tartásával;
- szövegek csoportosítására;
- könyvek használatára ismeretek szerzéséhez;
- cselekvést jelentő igék, konkrét főnevek fölismerésére és szófajának megnevezésére;
- a többes szám kifejezésének fölismerésére;
- a tanult tulajdonnevek nagybetűvel való kezdésére;
- az időtartam helyes jelölésére a begyakorolt esetekben;
- a korosztály szókincsében megtalálható, a kiejtésnek megfelelően írandó szavak helyes rögzítésére;
- a j hang helyes jelölésére a tanult szófajokban (az előző évihez viszonyítva újabb 20 szó);
- egyszerű szavak elválasztására önállóan;
- hat-nyolc értelmes, összefüggő mondat írására megadott vagy választott témáról;
- az időrend megtartására események leírásakor;
- a szöveg mondatokra tagolására; a mondatkezdés és -zárás helyes jelölésével;
- írásmunkák elvégzésére olvashatóan, tetszetős formában, az íráshasználathoz szükséges tempóban;
- az önálló írásbeli munkák javítására tanítói segítséggel.
4. évfolyam
Időkeret: 259 óra/év (olvasás 111 óra, fogalmazás 74 óra, nyelvtan 74 óra); 7 óra/hét.
A témakörök óraszámai
Beszédértés, beszédművelés (az olvasás- és nyelvtanórákon): -
Szóbeli és írásbeli szövegek alkotása: 71 ó.
Olvasás, szövegértés fejlesztése; irodalmi, társadalmi és természeti ismeretek: 67 ó.
Olvasási képesség fejlesztése: 34 ó.
Nyelvhasználat, ismeretek az anyanyelvről (nyelvtan és helyesírás): 70 ó.
A tanulási képesség fejlesztése; könyv- és könyvtárhasználat: 4 ó.
Eredményvizsgálat (6 olvasás, 3 fogalmazás, 4 nyelvtan, helyesírás): 13 ó.
Memoriterek (az olvasásórákon): -
Témakörök
Tartalmak	Fejlesztési feladatok	
Beszédértés, beszédművelés	
Az összetett mondat tagolása szünettartással. A szövegjelentés kifejezése mondat- és szöveg-fonetikai eszközökkel. A szereplők jellemének bemutatása dramatikus játékban: a beszédhangzás és a testbeszéd alakítása a szöveg jelentésének megfelelően. 
A szókincs minőségi bővítése a szavak jelentés-árnyalatainak megismertetésével. Rokon értelmű és ellentétes jelentésű szavak használata. Az olvasmányok reprodukálása szóban, tömörítéssel. Mesék elmondása nézőpontváltással. Részvétel a tanulócsoportban folyó beszélgetésben, vitában: a témáról személyes vélemény kifejtése.	Az élőbeszéd és a felolvasás tagolása helyes beszédlégzéssel, szünetekkel: a szöveg jelentésének megfelelően. Az érzelmek kifejezése hanglejtéssel; a lényeg kiemelése hangsúllyal, hatásszünettel. A szöveg értelmezése hangerővel. Szünet tartása a közbeékelődések előtt és után. 
Az aktív szókincs folyamatos gyarapítása különféle szövegekből. A köznyelvitől eltérő szójelentés megértése a szövegkörnyezet segítségével. A szavak használati értékének, hangulatának tisztázása. Hiányos mondatok kiegészítése a szövegkörnyezetbe illő rokon értelmű szóval. Ismeretlen kifejezések magyarázata a gyermekeknek készült értelmező szótár használatával; a keresett szó szövegbe illő jelentésének kiválasztása. Az ellentétes jelentés kifejezése többféleképpen. Állandó szókapcsolatok gyűjtése szövegekből. Szólásmondások alkalmazása az élőbeszédben és az írott szövegekben. A szövegek tartalmának vagy ismeretanyagának elmondása memorizált vázlat segítségével, a megismert szókincs használatával. A saját álláspont előadása és megvédése a témának, a helyzetnek megfelelően; mások véleményének meghallgatása. Alkalmazkodás a kommunikációs szerepcserékhez. Figyelem a beszédtárs megnyilatkozásának mind értelmi, mind érzelmi tartalmára. Olvasott mesék, történetek megjelenítése dramatikus játékkal.	
Szóbeli és írásbeli szövegek alkotása	
Közlő szövegek szerkesztése szóban és írásban (hirdetés, értesítés, meghívó). 
Az elbeszélésről tanultak ismétlése, bővítése. A fő rész tagolása bekezdésekre. Elbeszélések írása (saját élettörténet, személyes élmények megörökítése; olvasókönyvi elbeszélések megírása az egyik szereplő nevében; meseírás; fantasztikus történet alkotása; rövid mese dramatizált földolgozása). 
A leírás tartalmi, szerkesztési jellemzői, nyelvi eszközei. A bemutatás sorrendje: egészből a részletek felé; közelitől a távoli felé. Leírások készítése (tárgyakról, növényekről, állatokról, tájakról, személyekről - alakleírás, jellemzés). A leírások szemléletessége: melléknevek, hasonlatok használata. Elbeszélések kiegészítése leírással. 
A levélírás tartalmi és formai jellemzői. Megszólítások, elbúcsúzás, dátum. A címzetthez alkalmazkodó stílus. A levélboríték címzése. Üdvözlőlap írása ünnepi alkalomra. Fogalmazástechnikai gyakorlatok, szövegjavítások.	A közlő szövegek érthető, minden lényeges információt tartalmazó, tömör megfogalmazása írásban; tolmácsolása élőszóval társnak vagy közösségnek (hirdetés, értesítés, meghívó). A szóhasználat egyeztetése a beszédhelyzettel. Hiányos szövegek javítása. Az elbeszélés írásának gyakorlása, pl. napló formájában. Változó időben, több színhelyen játszódó események leírása: a szöveg tagolása a logikai egységeknek megfelelő bekezdésekre. A szöveg kiegészítése párbeszéddel. Az események leírása valamelyik szereplő nézőpontjából: az elbeszélő szándékának megfelelő szóhasználattal, a választott nézőpont tartásával. A leírás, a jellemzés megfigyelése irodalmi példákon. Szemléletességre törekvés a megfogalmazásban. A leírás összekapcsolása az elbeszéléssel. A címnek megfelelő lényeges gondolatok válogatása és a műfaj megválasztása. Levélírás választott partnernek. A levél formájának, címzésének megismerése. Megszólítások, szokásos nyelvi fordulatok tanulása. Alkalmazkodás a címzetthez a szöveg tartalmában, stílusában. A szöveg ellenőrzése a szokás szintjén.	
Olvasás, szövegértés fejlesztése, irodalmi, társadalmi és természeti ismeretek	
Szövegek a magyar és a hazai etnikai kisebbség népköltészetéből (népdalok, népmesék, mondák, legendák, anekdoták; népi játékok, hagyomány-őrző népszokások.) A népköltészeti szövegek keletkezése, műfajai. Mesetípusok: tündérmese, állatmese, tréfás mese, láncmese. A népmesék szerkezeti és nyelvi jellemzői. Mesemotívumok. A népdalok jellegzetes témái. 
Verses és prózai művek olvasása, értelmezése a klasszikus és kortárs íróktól, valamint a határon túli magyar irodalomból. Emberi kapcsolatokat, kívánatos tulajdonságokat bemutató elbeszélések, történelmi eseményeket, kimagasló személyiségeket megörökítő mondák, legendák, amelyek alkalmasak az erkölcsi érzék, az ítélőképesség alakítására. Nemzeti ünnepeink előzményeit bemutató írások. Nemzeti ereklyék, emlékhelyek megismertetése. Humoros történetek. Egyszerű szerkezetű ifjúsági regény önálló olvasása. 
Egy-másfél oldal terjedelmű ismeretterjesztő szövegek (Magyarország tájai, városai; néphagyományok; védett természeti és kulturális értékeink). 
Egyszerűbb szövegelemző műveletek önálló alkalmazása (a színhely, az események idejének meghatározása; a bekezdések és a szöveg szerkezete közötti összefüggés fölismerése; vázlatkészítés megadott szempontok szerint). A szépirodalmi műben az elbeszélő személyének megállapítása. Összefüggések megértése kérdések segítségével. 
Művészi eszközök: szóismétlés, fokozás, ellentét, hasonlat; verstani ismétlődések: rím, ritmus, refrén fölismerése. 
A népköltészetről és műköltészetről tanultak összefoglaló rendszerezése. A népköltészet és a műköltészet azonosságai, különbségei. Szépirodalmi és ismeretközlő művek megkülönböztetése.	Ráismerés az elbeszélések, a versek művészi értékeire; mesék ismert motívumaira. A népdal és a vers hangulatának, témájának, szerkezetének, sorvégi és szókezdő rímeinek fölismerése. A szóismétlés funkciós használata. Szimbólumok keresése népdalokból. Összefüggés keresése a szöveg hatása és művészi eszközei között. Azonos műfajú vagy témájú népköltészeti és műköltészeti alkotások összehasonlítása (népmese és műmese). Tájékozottság az olvasott irodalmi mű kapcsolatairól (az olvasott mese változatai). 
Érzelmek, emberi kapcsolatok fölismerése, értéke-lése a művekben. Több szempont figyelembevétele a szereplők viselkedésének megítélésében. A szépirodalmi mű által keltett élmények megfogalmazása tanítói segítséggel. 
A megismert regénnyel kapcsolatos olvasmány-élmények megosztása a társakkal; egyéni vélemények ütköztetése; érvelés rövid részletek bemutatásával. A regény témája és rövid eseményvázlata. Nyelvi érdekességek, művészi eszközök gyűjtése a szövegből. A főhős(ök) jellemzése. Néhány adat közlése a mű szerzőjéről. 
Ismeretközlő szövegekhez kérdések megfogalmazása. A környezetismeretben tanultak kiegészítése önálló olvasással. 
A szöveg összefüggő elmondása a vázlat memorizálásának segítségével. Szövegbővítés (az események előzménye vagy folytatása, egy-egy epizód bővebb kifejtése). A szöveg tömörítése.	
Olvasási képesség fejlesztése	
A kifejező olvasás előkészítése beszédtechnikai gyakorlatokkal. A mondat- és szövegfonetikai eszközök alkalmazásának gyakorlása. Felolvasáskor a párbeszédek és közbeékelődések elkülönítése. Szövegfeldolgozások önálló (néma) olvasással.	A levegő helyes beosztása a hosszabb vagy összetett mondatok fölolvasásakor. Az olvasmányból kiragadott összetett mondat gyakorlása tagmondatokra bontva, majd újraolvasása a szövegből. A néma olvasás gyakorlása olvasástechnikai gyakorlatokkal (azonos szavakból különböző mondatok variálása; egy alapmondat változtatása kifejezéseinek fokozatos cseréjével, a mondatváltozatok jelentésének magyarázata). A szöveg lényegének kikeresése válogató olvasással. (Gyorsolvasási előgyakorlat).	
Nyelvhasználat, ismeretek az anyanyelvről (nyelvtan és helyesírás)	
Az igéről, a főnévről tanultak ismétlése és bővítése. Az igemódok és jelölésük. A tulajdonnév fajtái: személynév, állatnév, földrajzi név, égitestek neve, márkanév, intézménynév. Címek írása. A melléknév jelentése; szerepe a szövegben. A melléknevek fokozása. A fokozott melléknév helyesírása. Rokon értelmű és ellentétes jelentésű melléknevek. A tulajdonnévből képzett melléknév egyszerű esetei (dunai, szegedi). Szószerkezetek melléknevekkel. A számnév jelentése; tő- és sorszámnév, a határozatlan számnév fokozása. Számok lejegyzése számjegyekkel és betűkkel. Toldalékok kapcsolása számjegyekhez és betűkkel írt számnevekhez. A keltezés helyes írásmódja. Személyes, mutató és kérdő névmás. A névmások szerepe a szövegben. A névszók közé tartozó szófajták. 
Az eddig tanultak ismétlése, rendszerezése: a hangok; a betűrend; a szótő és a toldalékok; az elválasztás, a szavak jelentése. A mondatfajták ismétlése, kapcsolatuk az igemódokkal. A nyelvhelyességi és helyesírási ismeretek összefoglalása.	A tanult szófajok fölismerése szövegben, meg-nevezésük konkrét példákban. Ellentétes jelentés kifejezése igekötős igékkel. Az igekötős igék egybe- és különírása; elválasztásuk. A jövő idő változatos kifejezése; igekötős igék jövő időben. A múlt idejű igealakok írásának gyakorlása. A kijelentő, a felszólító, a feltételes módú igealakok fölismerése; helyesírásuk gyakorlása. A tanulók környezetében, olvasmányaiban előforduló tulajdonnevek helyes írásmódja. A történelemből ismert személyek nevének pontos rögzítése. A ragos főnevek elválasztása a szótagolás szerint. Mondatalkotások ragos és névutós főnevekkel. Az -i képzős melléknevek helyesírása. Összehasonlításból keletkezett melléknevek alkotása (hófehér, kőkemény). Az így keletkezett összetett szavak elválasztása. A leírások szemléletesebbé tétele melléknevek használatával. Hatásnövelés a melléknevek fokozásával. Mondatalkotások rokon értelmű és ellentétes jelentésű melléknevekkel. A szóismétlés kerülése névmások, rokon értelmű igék, melléknevek használatával. Az ly-os szavak körének bővítése, toldalékolásuk. Szószerkezetek alkotása a tanult szófajokból; mondatba helyezésük. Nyelvhelyességi ismeretek gyakorlása: az igemódok tudatos használata a mondatfajtákban. A -t és -szt végű igék használata a kijelentő és a felszólító mondatban. A szóalakok helyesírásának gyakorlása szótagolással és/vagy szóelemzéssel. Az írásmód indoklása a helyesírás alapelveivel.	
A tanulási képesség fejlesztése; könyv- és könyvtárhasználat	
Különböző információhordozók a lakóhely gyermekkönyvtárában (folyóirat, hanglemez, hangkazetta, diafilm, videofilm). Ismerkedés folyóiratokkal; ezek jellemzői. A katalógus tájékoztató szerepe a könyvek és egyéb információhordozók keresésében. Eligazodás a gyermekeknek készült segédkönyvek (lexikon, szótárok, enciklopédia) szerkezetében; használatuk. A magyar helyesírás szabályai c. segédlet önálló alkalmazása. A szépirodalmi és az ismeretterjesztő művek tartalmának megállapítása: cím, tartalomjegyzék, bevezető, fülszöveg segítségével. Gyűjteményes kötetek (mesék, versek, elbeszélések) megismerése.	A lakóhely gyermekkönyvtárának megismerése. Mesegyűjtemények és gyermekek részére készült verseskötetek keresése a szabadpolcon. Hasonló témájú mesék keresése; megegyező témájú versek fölfedezése a költőknél. A házi olvasmánynak szánt mű kiválasztása több lehetőség közül. Tájékozódás a szabadpolcon az ismeretterjesztő irodalom szakrendjében. Könyvek fölkutatása aktuális témákhoz. A gyermekenciklopédia szerkezetének (tartalomjegyzék, fejezetek, mutató) megismerése. A lexikon és az enciklopédia egybevetése. Közmondások, szólások jelentésének megismerése kézikönyvekből.	
Memoriterek	
Versek, prózai szövegek, szövegrészletek előadása memoriterként; kapcsolattartás a hallgatósággal. 
Érthető, a magyar nyelv hangzástörvényeinek megfelelő, helyesen tagolt, az élőbeszéd tempóját követő szövegmondás. A memoriterek szöveghű, érzelmeket is kifejező előadása. A testbeszéd tudatos használata.	1 népdal, 1 népmese elmondása; népszokás dramatizált előadása társakkal; 
Petőfi Sándor: Nemzeti dal; Kölcsey Ferenc: Himnusz (2 versszak); 
3 vers szabadon választható az alábbi költők művei közül, pl.: Áprily Lajos, Arany János, József Attila, Nagy László, Petőfi Sándor, Radnóti Miklós, Szabó Lőrinc, Utassy József, Weöres Sándor. 
5-10 soros prózai szöveg elmondása.	
Értékelési szempontok (kimeneti követelmények)
A tanuló képes legyen:
- feladatok utasításainak önálló értelmezésére, végrehajtására;
- érthető, helyesen tagolt, a magyar nyelv hangzástörvényeinek megfelelő beszédre a mindennapi kommunikációban, vers- és prózamondás közben. (Elbírálás az egyéni lehetőségek figyelembevételével.);
- a mondanivaló értelmes megfogalmazására szóban, figyelni a beszédpartnerre;
- a memoriterek szöveghű előadására: törekvés az érzelmek kifejezésére, a hallgatósággal való kapcsolattartásra;
- együttműködésre a társakkal dramatikus játékok és hagyományőrző népszokások előadásában;
- előzetes felkészülés után: szöveghű, folyamatos, a tartalmat kifejező felolvasásra az élőbeszéd üteméhez közelítő tempóban és szabályos hanglejtéssel;
- olvasmányok tartalmának elmondására néhány összefüggő, értelmes mondattal;
- egy-másfél oldal terjedelmű, az életkornak megfelelő szöveg önálló (néma) olvasására, a szövegértés bizonyítására egyszerű feladatok megoldásával;
- a művek által keltett élmények megfogalmazására tanítói segítséggel;
- legnagyobb költőink, íróink nevének és a tőlük olvasott művek címének, témájának megjegyzésére;
- egyszerű szerkezetű regény önálló olvasására;
- tájékozódásra a szótárokban;
- a könyvek tartalomjegyzékének használatára;
- az ábécérend ismeretére;
- készség szinten megkövetelhető tevékenységekre: a hangok időtartamának jelölése a begyakorolt esetekben; a j hang betűjelének helyes megválasztása 30-40 szótőben, jelölése a toldalékokban; a mondat és a tulajdonnevek tanult eseteinek nagybetűs kezdése; a múlt idő jelének helyes használata; az igekötő és az ige leírása, ha az igekötő közvetlenül a hozzá tartozó ige előtt vagy után áll; a melléknév, a számnév fokozott alakjának helyes írásmódja; a keltezés egyszerű alakjának írása; szavak elválasztása (kivéve az összetett szókat és a tulajdonnevek nehezebb eseteit);
- jártasság szinten megkövetelhető tevékenységekre: szavak csoportosítása a tanult szófajok szerint; egyalakú szótövek fölismerése; a tanult szófajok toldalékos alakjainak írása; a hangkapcsolati törvények helyes jelölése szóelemzés segítségével; a mondatfajták megnevezése konkrét esetekben, záró írásjelük helyes megválasztása;
- közös előkészítés után 6-8 összefüggő mondat terjedelmű írásbeli fogalmazás készítésére a megadott témáról: elbeszélés, leírás vagy levél;
- a szövegműfajnak és a témának megfelelő szókincs használatára;
- írásbeli feladatok elvégzésére a kívánt helyesírási és íráshasználati normák megtartásával;
- önellenőrzésre, hibajavításra tanítói utasításra; helyesírási szótár használatára.
MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM
1-4. évfolyam
B. változat
Bevezetés
Célok és feladatok
Az integrált oktatás alapfeladata az alapkészségek, kompetenciák kiemelt fejlesztése.
Az integrált szemléletű anyanyelvi oktatás célja az anyanyelv tudatos, pontos használata kommunikációs helyzetekben, a gondolatok, érzelmek adekvát kifejezésében. A szóbeli és írásbeli kifejezésmód megalapozása, fejlesztése a társakkal és a felnőttekkel való kommunikációs helyzetekben.
Az ismeretelsajátítás folyamatában az élményeken alapuló önálló ismeretszerzés képességének kialakítása, az érdeklődés fenntartása, a kritikus szemlélet kialakítása a legfontosabb cél.
A tantárgyak közötti integráció egyaránt biztosítja a tanulók számára a természettudományi tárgyak, a humán tárgyak és a művészetek könnyebb megértését, az összefüggések felismerését. Cél a komplex ismeretszerzés, az önálló gondolkodásmód kialakítása, a rendszerszerű tanulás megalapozása, az alkotási vágy és kreativitás felkeltése és fenntartása önálló az feladatvégzések során.
Az ember és a természet összhangjának hangsúlyozásával a természeti környezetet tisztelő, értékeit óvó életszemlélet és gyakorlat kialakítása alapfeladat.
A magyar nyelv és irodalom tanításának célja az olvasás és írás megtanítása, a helyesírás megalapozása, a szövegértés műveleteinek elsajátítása, a gondolkodási képességek fejlesztése, a szövegalkotás algoritmusának elsajátítása, gyakorlása. A tudatos szövegbefogadás fejlesztése révén olvasni szerető, önálló olvasásra képes tanulók nevelése.
A hangos és néma olvasás szöveganyagai bemutatják a hazai természeti jelenségeket, növény- és állatvilágot változatos szövegműfajok révén. Mivel mindennapi életünket a természet változása határozza meg, szoros a kohézió a szépirodalmi és az ismeretterjesztő szövegek valamint a hagyományokat, ünnepeket és szokásokat bemutató írások között. A személyiségfejlesztést segítik a gyerekek családi, baráti kapcsolatait bemutató szövegek erkölcsi, érzelmi töltése. A műfaji változatosság lehetővé teszi a több szempontú feldolgozást, a rugalmas gondolkodás kialakítását.
A nemzettudat kialakulását, az idő- és térszemlélet erősödését a magyar történelem jelentős eseményeinek és személyeinek bemutatása, az életkori sajátosságoknak megfelelő feldolgozása alapozza meg. Az esztétikai élmények befogadása, feldolgozása magas színvonalú illusztrációk és műalkotások bemutatása révén valósul meg. Az olvasmányokhoz kapcsolódó dramatikus feladatok és manuális tevékenységek a személyiségfejlesztés eszközei is.
A tanítási gyakorlatban az integráció a tantárgyak tantervi követelményeinek összehangolásával realizálódik.
Fejlesztési követelmények
Olvasási és íráskészség
Hangoztató - elemző - összetevő eljárással történő olvasástanulás után a negyedik évfolyam végéig a pontos, a műfaji jellemzőknek megfelelő, kifejező hangos olvasás elsajátítása, gyakorlása.
Az írástanulás a betűelemek vázolásától az írás automatizálódásáig, az írás eszközszintű használatáig vezet. A negyedik évfolyam végén a tanulók legyenek képesek önálló írásmunkák készítésére. Írásukban törekedjenek az írástechnikai és helyesírási hibák elkerülésére. Írásképük legyen esztétikus, tükrözze személyiségüket.
Az irodalom és az olvasó kapcsolatának alakítása, a szövegértés fejlesztése
Szépirodalmi és ismeretterjesztő szövegek olvasása, megkülönböztetése. Az események, a szereplők, a helyszínek megnevezése. Az ismeretterjesztő szövegek adatainak, információinak megjelölése. A szövegértés igazolása önálló feladatvégzéssel.
Népköltészeti és műköltészeti alkotások olvasása klasszikus és kortárs szerzőktől. Az alkotások jellemző jegyeinek felismerése, megnevezése.
A magyar szólások és közmondások jelentéstartalma; kapcsolása a szövegtartalmaknak megfelelően.
Szövegalkotási képesség formálása; a képzelet, az önkifejezés, az egyéni stílus bátorítása
A szóbeli szövegalkotási képesség fejlesztése egyéni és közös élmények, tapasztalatok elmondásával, szövegek reprodukálása, önálló szövegalkotás elsajátítása. Olvasmányok lényegének, tartalmának elmondása. A szóbeli szövegalkotás során az érzelmek, egyéni vélemények kifejezése. A szókincs folyamatos fejlesztése, az aktív szókincs bővítése. A szövegalkotás folyamatában a fantázia és a kreativitás fejlesztése. A negyedik évfolyam végére elbeszélő, leíró fogalmazások önálló írása.
Nyelvtani és helyesírási ismeretek, ennek révén a tudatos nyelvszemlélet fokozatos alakítása
A magyar nyelv rendszerének alapszintű ismerete. A leíró nyelvtan, hangtan, jelentéstan, szóalaktan, szófajtan, alapismereteinek megtanítása. A nyelvtani tartalmaknak megfelelő helyesírási szabályok ismerete, alkalmazása az önálló munkavégzés során. A negyedik évfolyam végére a tanulók törekedjenek a tanult helyesírási szabályok alkalmazására önálló írásmunkák készítésekor, írásaikat javítsák ellenőrzés után.
A tanulási képességek fejlesztése, ismeretfeldolgozási technikák tanítása
Az önálló ismeretszerzés nyomtatott és elektronikus eszközeinek ismerete. Az ismeretszerzés módjainak elsajátítása. Tájékozódás könyvekben, gyermeklexikonokban, gyermekenciklopédiákban, folyóiratokban, szótárak használata.
Elektronikus információs eszközök (televízió, magnetofon, videomagnó, lemezjátszó, számítógép) használata az olvasmányok tartalmához kapcsolódóan.
A tantárgyi tanulás előkészítése, a tanulási stratégiák megismertetése.
1. évfolyam
Évi óraszám: 296 (148 olvasás, 148 írás).
Heti óraszám: 8.
Fejlesztési követelmények
A tanulók beszédszintjének, adottságainak, képességeinek, ismereteinek felmérése, megismerése után a beszédértés, a beszédtechnika fejlesztése, az esetleges beszédzavarok, beszédhibák korrigálása.
A figyelem, a koncentráció és az emlékezet fejlesztése.
Alak- és formafelismerés, tér- és síkbeli tájékozódás fejlesztése.
A finommotorika fejlesztése.
Szavak hangokra bontása, hangok helyének jelölése, hangok összevonása, tiszta artikuláció.
A spontán beszédre való motiváció.
Hangoztató - elemző - összetevő olvasástanulási eljárás után a magyar ábécé minden betűjének (kis- és nagybetűk) olvasása.
Szavak, szókapcsolatok, mondatok és szövegek olvasása felkészülés után.
A magyar ábécé kis- és nagybetűinek írása, kapcsolása.
Szavak, szókapcsolatok, rövid mondatok írása másolással, tollbamondás után, valamint emlékezetből.
Személynevek, állatnevek, a lakóhely nevének helyes leírása.
Az írástechnika fejlesztése.
Késztetés az önellenőrzésre.
A tantárgyak közötti integráció érvényesítése.
Témakörök, tartalmak	Belépő tevékenységformák	
Kulturált nyelvi magatartás (folyamatos)	
A helyes belégzés. 
A beszédhangok tiszta artikulációja, helyes ejtés. 
A hangok időtartama a szavakban. 
Hangkapcsolatok helyes ejtése. 

A szavak ritmusa, hangsúlya. 
Szókapcsolatok, szószerkezetek helyes ejtése, a helyes ritmus és hangsúly. 

A szókapcsolatok, rövid mondatok hanglejtése. 
Szókincsfejlesztés. 
Szavak, szókapcsolatok értelmezése, a mondattartalom megértése. 
Páros kommunikáció. A helyes viselkedésformák, nyelvi fordulatok a felnőttekkel és a társakkal.	Légzéstechnikai gyakorlatok némán és hangadással. 
Hangok tiszta ejtése, artikulációs gyakorlatok. A hangok időtartamának érzékeltetése a szavakban. 
Hangösszevonási, hangleválasztási gyakorlatok segítséggel, majd önállóan. 

Szavak ritmusának érzékeltetése tapssal, dobogással. 
Szósorok hangsúlyos elmondása. 
Sorolók, kiszámolók, mondókák, versek elmondása a ritmus, a hangsúly érzékeltetésével. 
Szókapcsolatok, rövid kijelentő és kérdő mondatok hanglejtésének gyakorlása utánmondással. 
A szavak, szókapcsolatok megértésének igazolása önálló mondatszerkesztéssel. Mesék, történeket elmondása. 
A köszönés, a bemutatkozás, a kérés, a köszöntés megfelelő nyelvi formáinak gyakorlása szituációs játékok keretében. Felelgető mondókák, versek eljátszása. 
Kérdések és válaszok megfogalmazásának gyakorlása hétköznapi beszédhelyzetekben.	
Az olvasás és írás tanulásának előkészítése (20-20 óra)	
A koncentráció és az emlékezet fejlesztése. 
A sorrendiség megjegyzése. 
Irányok felismerése. Térben és síkban való tájékozódás. Az olvasás és az írás megfelelő iránya. 

Az olvasáshoz és az íráshoz szükséges helyes testtartás és kéztartás kialakítása. 
A szem és a kéz mozgásának összehangolása. 
Mondatok tagolása szavakra, szavak tagolása szótagokra. 
A szavak első hangja, a szavak hangokra bontása. 
Mondatalkotások.	Tárgyak, képek megfigyelése, felidézése kirakással, rajzzal emlékezet alapján. Szósorok, mondatok, versek visszamondása. Sorolók, mondókák, rövid versek memorizálása. 
Az irányok megnevezése képeken, szövegeken. 
Képek alapján a balról jobbra történő olvasás előkészítése. 
Kézmozgást és szemmozgást fejlesztő gyakorlatok. Betűelemek alakítása, kapcsolása. 
Hangleválasztási gyakorlatok. Hangok számának, helyének jelölése kirakással, rajzzal. A szótagok számának érzékeltetése tapssal, mozgással. 
Hangösszevonási gyakorlatok. 
Mondatok alkotása a természeti változásokat, családi szokásokat bemutató eseményképekről.	
Az olvasás jelrendszerének megtanítása (54 óra)	
A nyomtatott kis- és nagybetűk együttes tanítása, a hang és betű megfeleltetése. 
Betűk összeolvasása, betűkapcsolatok, szótagok, szavak, szókapcsolatok, mondatok és szövegek olvasása némán és hangosan. A szövegértő olvasás megalapozása, fejlesztése. 

Nyelvi fogalmak tapasztalati úton való megismerése, rövid és hosszú hangok, egy-, két-, háromjegyű betű, az ábécé. 
A nagybetűk, a mondatzáró írásjelek használatának megfigyelése.	A hangoknak megfelelő betűk biztos felismerése, a betűknek megfelelő hangok helyes ejtése. 
Fokozatos fejlesztéssel betűk összeolvasása 
szótagokká, szavakká. 
Szókapcsolatok, szószerkezetek, szövegek szótagoló, majd folyamatos olvasása. 
Hangos olvasáskor a megfelelő hangsúly, hanglejtés érzékeltetése. 

A mondatok, rövid szövegek megértésének igazolása feladatok megoldásával; a szövegnek megfelelő rajzok készítése, szóbeli válaszadás kérdésekre, mondatkeresés adott szempontok alapján. 	
Az írás jelrendszerének megtanítása (56 óra)	
Kis- és nagybetűk írásának elsajátítása. A szabályos betűalakítás és betűkapcsolás: betűk, szavak, szószerkezetek, rövid mondatok írása. 

Szótagolás, elválasztás. 

Az írott nagybetűk alakítása, kapcsolása. Egyszerű tulajdonnevek írása. 
A mondatok helyesírásának megfigyelése; mondatkezdő nagybetű, mondatvégi írásjelek írása. 
Az önellenőrzés módjának elsajátítása.	A kisbetűk írása az olvasástanulással párhuzamosan, fokozatosan csökkenő betűmérettel, majd a vonalrendszerben; a nagybetűk írása vonalrendszerben. 
Betűkapcsolás. Szavak, szókapcsolatok, mondatok másolása írott és nyomtatott mintáról. Szavak, szószerkezetek, rövid mondatok írása látó-halló előkészítés után tollbamondással és önálló írással. 
Szavak írása szótagolással. Az elválasztás eseteinek megfigyeltetése, gyakorlása. 
Személynevek és állatnevek írása másolással, látó-halló tollbamondás után. A lakóhely nevének, a tanulók lakcímének leírása. 
A mondatkezdő betű, a tulajdonnevek megkülönböztetése eleinte színes betűvel, majd a nagybetűvel. 
Rövid mondatok írása másolással, látó-halló tollbamondás után, önállóan. 
Az írásmunkák ellenőrzése, javítása minta után.	
Irodalomolvasás, szövegértés (54 óra)	
Népköltészeti és műköltészeti alkotások: mesék, mondókák, sorolók, találós kérdések, versek olvasása. 
A mindennapi életet, a természeti környezetet, az évszakok változását bemutató mesék, szépirodalmi és ismeretterjesztő szövegek olvasása. 
A szövegértő olvasás fejlesztése. A szövegek tartalmának és címének összefüggése. 

A vers és a próza megkülönböztetése. 
A szövegválasztás alapja az integráció megteremtése a környezetismeret, rajz, technika és életvitel valamint az ének-zene tantárgyak tananyagával.	Felkészülés előkészítés után hangos és néma olvasás. 
Kapcsolat keresése az olvasott szöveg és a saját élmények, tapasztalatok között. 

A szövegek szerzőinek megnevezése. 
A szövegek megértésének igazolása feladatok megoldásával; szépirodalmi szövegek esetében: válaszadás kérdésekre, a szereplők megnevezése, a szereplők tulajdonságainak felsorolása, véleményalkotás a szereplők viselkedéséről; az események helyszíne, időrendje. 
Ismeretterjesztő szövegek esetében: válaszadás kérdésekre, adatok megkeresése, állítások igazságának eldöntése. 
A versek ritmusának, rímeinek felismerése.	
Tanulási képesség, könyv- és könyvtárhasználat (10 óra)	
Az önálló feladatvégzés lépéseinek alapozása. 
Könyvtárlátogatás. A könyvtár szolgáltatásai, a könyvtár rendje, a kölcsönzés módja. Az olvasási szokások alakítása. 
Gyermeklexikon használata.	Az önálló feladatvégzés lépéseinek gyakorlása. Utasítások értelmezése. 
Látogatás az iskolai könyvtárban, a könyvtárhasználat rendje. 
Viselkedési szabályok. 
Válogatás a korosztálynak készült könyvekből. 
Szómagyarázatok olvasása a gyermeklexikonból.	
Társadalmi ismeretek (10 óra)	
A szűkebb és a tágabb család. A családtagok kapcsolatai. A gyerekek helye a családban. Családi ünnepek, hagyományok. Társadalmi ismeretek, népszokások. 
Az idő múlása. A napszakok változása. 
A helyes napirend. 
Hazánk neve, a főváros neve, a tanulók lakóhelyének neve, településformája, főbb jellemzői. Nemzeti jelképek: zászló, címer; a Himnusz bemutatása.	A gyermek környezetében élők cselekedeteinek megfigyelése. Részvétel a családi közösség tevékenységeiben. 
Beszámoló ünnepségeken, társadalmi eseményeken való részvételről. Szerepjátékok. 
A napok nevének, sorrendjének megtanulása. A helyes napirend kialakítása. 
A zászló, a címer és a Himnusz felismerése.	
Tánc és dráma (18 óra)	
Érzékelő, utánzó, memóriafejlesztő játékok. Felelgetős versek, mondókák előadása párokban. 
Mesék, történetek feldolgozása bábozással, dramatizálással. 
A beszéd, az ének, a mozgás összekapcsolása játékhelyzetben. 

Térmeghatározás.	Utánzó játékok. Mozgások gyakorlása. 
Jelmezkészítés, egyszerű jelmezes játékok előadása. 
Mozgás a térben, térmeghatározás. 

Felelgetők előadása. Egyszerű szerepjátékok. 
Az olvasott mesék, történetek reprodukálása bábozással, szerepjátékokkal. 
Részvétel énekes, mozgásos játékokban.	
A továbbhaladás feltételei
Első évfolyam végén a kerettanterv nem határoz meg a továbbhaladáshoz szükséges feltételt, az első és második évfolyamot egy fejlesztési szakasznak tekinti.
Megtanulásra javasolt memoriterek
- József Attila: Dalocska;
- Móricz Zsigmond: A török és a tehenek;
- Petőfi Sándor: Nemzeti dal 1. versszak;
- Csoóri Sándor: Esti párbeszéd;
- népköltés: öntöző versike;
- két-három mondóka;
- néhány szabadon választott találós kérdés, szólás, közmondás.
2. évfolyam
Évi óraszám: 296 (148 olvasás, 74 nyelvtan, 74 írás).
Heti óraszám: 8.
Fejlesztési követelmények
A beszédtechnika további fejlesztése, a spontán beszédre való késztetés.
A betűismeret készségszintű alkalmazása az olvasásban.
Az olvasás fejlesztése.
Az írás technikájának erősítése.
A betű, a hang, a szó a mondat és a szöveg fogalmának kialakítása.
A szóelemzés alapjainak elsajátítása.
Szavak helyesírása a kiejtés szerint és szóelemzéssel.
A tantárgyak közötti integráció érvényesítése.
Témakörök, tartalmak	Belépő tevékenységformák	
Kulturált nyelvi magatartás, beszédművelés (folyamatos)	
Helyes beszédlégzés, légzéstechnika fejlesztése. 

Magánhangzók és mássalhangzók, hangkapcsolatok tiszta artikulációja, helyes ejtése. A beszédhangok időtartama, az időtartam helyes érzékeltetése. A megfelelő hangerő megtartása. 

A mondattartalomnak megfelelő hangsúly, hanglejtés érzékeltetése. 
Szavak, szószerkezetek, mondatok helyes hangsúlya, ritmusa. 

Szókincsfejlesztés. Mondatalkotás szavakkal. 

Kommunikáció a társakkal és a felnőttekkel való viszonyokban. Társak, felnőttek helyes megszólítása. Kommunikáció kezdeményezése hétköznapi élethelyzeteknek megfelelően. 	Légzőgyakorlatok némán és hangadással. 
Szavak, szószerkezetek, mondatok utánmondása, hangos olvasása. Szavak, szósorok, mondatok, mondókák, versek elmondása tiszta ejtéssel, a ritmus és a hangsúly helyes érzékeltetésével. 

Szavak jelentésének megértése, a megértés igazolása szómagyarázattal, szinonima használatával, mondatalkotással. 

Beszélgetés egyéni és csoportos élményekről, a természeti változásokról, tapasztalatokról. A beszélgetés témájának, a beszélgető társnak megfelelő szavak, kifejezések, nyelvi fordulatok használata. 
A beszédet kísérő nonverbális jelek (mimika, gesztusok) alkalmazásának megfigyelése.	
Irodalomolvasás, szövegértés (65 óra)	
Népköltészeti és műköltészeti alkotások a klasszikus és a kortárs irodalomból. 
Népmesék, műmesék, találós kérdések, népi játékok. 
Ismeretterjesztő szövegek olvasása a hazai természethez, állatvilághoz és növényvilághoz kapcsolódóan, az évszakokra jellemző a természeti változásokhoz kapcsolódóan. 

Az irodalmi alkotások és az ismeretterjesztő művek összehasonlítása, tartalmának értelmezése. A mese és a valóság közötti különbség. 

Történetek a gyermekek életéről, társas kapcsolatairól. 

A családi és a társadalmi ünnepek, szokások és hagyományok bemutatása. 
Összefüggések az irodalmi alkotások címe és tartalma között. 

Népi játékok; munkafolyamatok. 

Versek olvasása, a versek nyelvi kifejezőeszközei. A versek hangulatának, ritmusának, ismétlődő sorainak, felismerése. 
A versek és a prózai művek megkülönböztetése. 

A szövegek megértésének igazolása feladatok megoldásával. 

A szövegválasztás alapja az integráció megteremtése a környezetismeret, rajz, technika és életvitel valamint az ének-zene tantárgyak tananyagával.	Népköltészeti és műköltészeti alkotások olvasása előkészítés, felkészülés után. 

Történetek olvasása gyermekek életéről, társas kapcsolatairól. 

Az olvasott művek témájának megállapítása. 
Szépirodalmi szövegekben az események megfelelő időrendben történő felsorolása, a helyszínek, a történet szereplőinek megnevezése. A szereplők tulajdonságainak, jellemzőinek megnevezése. A szereplők tulajdonságai és cselekedetei közötti összefüggés felismerése. 
A művek címének vizsgálata, a cím és a tartalom összefüggése. 
Válaszadás kérdésekre, kérdések megfogalmazása. 
Az olvasmányokhoz kapcsolható szólások és közmondások értelmezése. 
Vázlatkiegészítés, vázlatkészítés tanítói segítséggel. 

Ismeretterjesztő szövegben a lényeges mondatok megjelölése, adatok kikeresése, információk gyűjtése a szövegből. 
Válaszadás kérdésekre. 

A népi játékok eljátszása a leírásnak megfelelően. 

Manuális tevékenység végzése a leírásoknak megfelelően. 

A versek ritmusának érzékeltetése mozgással, kopogással, tapssal. A rímek megjelölése.	
Olvasási készség (60 óra)	
Az olvasástechnika fejlesztése. 
A szöveg mondatainak helyes hangsúlya, ritmusa, a mondattartalmak kifejezése. 
Önálló hangos és néma olvasás. 
Pontos, kifejező olvasás.	Szemmozgást fejlesztő gyakorlatok, jelfelismerés, hibakeresés, bővülő szósorok, mondatok olvasása. 

Szavak, szószerkezetek, mondatok pontos, hangsúlyos olvasása. A mondatok helyes hanglejtésének érzékeltetése. Az olvasás tempójának fokozása, a sorváltás megszakítás nélküli olvasása. 

Hangos olvasás közben törekvés a hallgatóval való kapcsolatra.	
Szóbeli és írásbeli szövegalkotás (47 óra)	
Mondatalkotás. 
Mondatok összekapcsolása, rövid összefüggő mondatok alkotása. 

Események elmondása a helyes időrend, sorrend megtartásával. 

Mesék, történetek reprodukálása. 

Vázlatkészítés tanítói segítséggel.	Képekről eseményképekről szógyűjtési gyakorlatok, mondatalkotás szavakkal, szószerkezetekkel. Két, három mondat összekapcsolása. Képek alapján rövid összefüggő mondatok alkotása, leírása tollbamondás után, majd önállóan. 

Mese- és olvasmányrészletek elmondása a tartalomnak megfelelően. Szövegrészek átfogalmazása szereplőváltással, a befejezés módosításával. 

Vázlatkiegészítés, vázlatkészítés tanítói segítséggel.	
Íráskészség (30 óra)	
A nagy- és kisbetűk pontos ismerete, helyes betűalakítások, betűkapcsolások. 
Az esztétikus íráskép, írásmunkák elrendezése. 

Az írás eszközszintű használatának megalapozása. 

A nyelvtani anyagnak megfelelő helyesírás-gyakorlás.	A helyes testtartás és kéztartás, ceruzafogás szokásának megszilárdítása. 
Betűalakítások, betűkapcsolások gyakorlása mintakövetéssel, másolással. 
Szavak, szószerkezetek, mondatok leírása másolással, látó-halló tollbamondással, tollbamondással, emlékezetből. 
Szógyűjtési gyakorlatok, a nyelvtan tananyaghoz kapcsolódó írásgyakorlatok válogató másolással, tollbamondással, önálló írással. 
A feladatvégzés során törekvés az írásmunkák áttekinthető, esztétikus megjelenésére. 
Folyamatos áttérés a tollal való írásra.	
Nyelvtani és helyesírási ismeretek (74 óra)	
A beszéd és az írás egységei: hangok/betűk, szavak, mondatok, szöveg. 
A magyar ábécé, a betűrend. 
A magánhangzók és a mássalhangzók megkülönböztetése. Magánhangzók és mássalhangzók időtartamának jelölése. 

A szavak jelentése. 
Rokon értelmű és ellentétes jelentésű szavak. 
Egyszerű szavak, összetett szavak. 

Szótagolás, elválasztás. 
A kiejtésnek megfelelő és a kiejtéstől eltérő helyesírású szavak. 
A j hang kétféle jelölése. 

A szavak szerkezete: a szótő és a toldalék. 
A szavak toldalékolása kérdéseknek megfelelően. Toldalékos szavak helyesírása. 

Személynevek és állatnevek írása. 

A mondatartalmak. 
A kijelentő és a kérdő mondat. 

A szöveg. 

Nyelvhelyesség.	A betűrend gyakorlati alkalmazása, társak nevének betűrendben történő leírása, a gyermeklexikon szócikkeinek megkeresése. 

A magánhangzók és a mássalhangzók időtartamának helyes jelölése. 
Szóalkotási gyakorlatok. 

Szavak csoportosítása, szógyűjtési gyakorlatok szójelentés alapján, kérdések segítségével. 

A rokon értelmű és az ellentétes jelentésű szavak felismerése, szópárok gyűjtése. 

Szavak szótagolása, elválasztása. A szótagolás és az elválasztás közötti különbség megfogalmazása. 

Szavakban a szótő jelölése. A toldalékok helyes használata és helyes írása. A szótő és a toldalék kapcsolódásának jelölése. Gyakorlatok a toldalékos szavak írására. Mondatalkotási gyakorlatok toldalékos szavakkal. 

Személynevek és állatnevek helyesírása. 

Mondatok tartalmának, beszédszándékának felismerése. A kijelentő mondat felismerése, megnevezése, mondatvégi írásjele. Kijelentő mondatok önálló alkotása. 
A kérdő mondat felismerése, a kérdő mondat fajtáinak helyes használata; az -e szócska helyes használata, helyesírása, a kérdő mondat mondatvégi írásjele. Kérdő mondatok önálló alkotása. 

Szövegekben a mondatok helyes sorrendjének megállapítása. 
Szövegek tagolása mondatokra. A mondatkezdés és a mondatvég jelölése. 

Nyelvhelyességi gyakorlatok.	
Tanulási képesség, könyv- és könyvtárhasználat (10 óra)	
A könyvek fontos adatai. (cím, szerző, kiadó) 

A könyvek illusztrációja. 
Szócikkek megkeresése a gyermeklexikonban. 

Gyermekújságok bemutatása.	A könyvek címének, szerzőjének, kiadójának felismerése, megnevezése. 
A tartalomjegyzék helyes használata. 
Az illusztráció és a könyvek tartalmának kapcsolata. 
Önálló feladatvégzés a gyermeklexikon használatával. 

Kedvenc gyermekújság bemutatása.	
Társadalmi ismeretek (10 óra)	
A tágabb családi kapcsolatok ismerete. A családi ünnepek, hagyományok. 

Gyermekközösségek, osztálytársak, barátok, egyéb csoportokba tartozó társak ismerete. 
A gyermekközösségek szokásai, hagyományai. 
Az egymással szembeni tisztelet; a másság elfogadása. 

A helyes viselkedési normák betartása a társakkal és a felnőttekkel való kapcsolatban. 

A lakóhely ismerete. 

A nemzeti jelképek ismeretének bővítése a Szózat bemutatásával.	A tágabb családhoz tartozó családtagok nevének, rokoni kapcsolatának bemutatása. Beszámoló a család ünnepeiről, hagyományairól. 
Kapcsolatok kezdeményezése társakkal, baráti és közösségi kapcsolatok ápolása. 
Együttműködő, segítőkész magatartás a társakkal. 
Megértésen, tiszteleten alapuló együttélés a sérült, hátrányos helyzetű társakkal. 

A lakóhely nevének, településformájának ismerete, a főbb nevezetességek bemutatása. 

A Szózat első két versszakának megtanulása. 
Megfelelő viselkedésmód az iskolai rendezvényeken.	
Tánc és dráma (10 óra)	
Érzékelő-, utánzó és memóriafejlesztő játékok. 

Mondókák, versek előadása, népi játékok eljátszása. 
Mesék, történetek feldolgozása dramatizálással, bábozással. 

Térmeghatározás, viszonyítás.	Versek, meserészletek elmondása. 

Bábkészítés, árnybáb készítése a szereplők jellemző tulajdonságainak megjelenítésével. Mesék, meserészletek dramatizálása, bábozása tanítói segítséggel. 

Részvétel a közös játékokban, dramatikus előadásokban. 

Részvétel a mindennapi élethelyzeteknek megfelelő szituációs játékokban. 

Térkitöltő gyakorlatok, a térben való tájékozódás gyakorlása.	
Megtanulásra javasolt memoriterek:
- 4-5 találós kérdés;
- 4-5 szólás vagy közmondás;
- 2-3 népi játék verse;
- József Attila: Altató;
- Petőfi Sándor: Itt van az ősz, itt van újra;
- Petőfi Sándor: Nemzeti dal;
- Szabó Lőrinc: Esik a hó;
- Vörösmarty Mihály: Szózat első két versszaka.
A továbbhaladás feltételei
Szóbeli és írásbeli közlések, utasítások megértése. Kérdésekre értelmes, rövid válaszadás. A mindennapi kommunikáció alapformáinak alkalmazása a szokás szintjén: köszönés, bemutatkozás, megszólítás, kérdezés, kérés, köszönetnyilvánítás, köszöntés a felnőttekkel és a társakkal való kapcsolatokban.
Feldolgozott szövegek megértésének igazolása: válaszadás kérdésekre, tartalom elmondása tanítói segítséggel. Ismert szöveg gyakorlás utáni folyamatos felolvasása. A vers és a próza megkülönböztetése.
A magyar ábécé ismerete, szavak, nevek betűrendnek megfelelő sorba rendezése. A magánhangzók és a mássalhangzók megkülönböztetése; az időtartam helyes jelölése szóban és írásban. Szavak, szószerkezetek, két-három kijelentő és kérdő mondat helyes leírása másolással, tollbamondás után. A kiejtéssel megegyezően írt rövid szavak biztos helyesírása. 20 begyakorolt szóban a j/ly helyes jelölése.
Szavak szótagolása, elválasztása.
Szöveg tagolása mondatokra.
A kijelentő és a kérdő mondat felismerése, megnevezése, helyesírása.
A szótő és a toldalék felismerése, jelölése szavakban.
3. évfolyam
Évi óraszám: 296 (148 olvasás, 74 nyelvtan, 37 írás, 37 fogalmazás).
Heti óraszám: 8.
Fejlesztési követelmények
A kulturált, tiszta beszéd továbbfejlesztése, a hibák korrigálása.
Az írás eszközszintű használatának segítése.
A hangos olvasás pontosságának, tempójának fokozása.
A szövegértő olvasás fejlesztése.
Az ige, igeidők, igeragozás fogalmának kialakítása, az ismeretek elmélyítése.
A főnév és a főnév fajtái fogalmának kialakítása, az ismeretek elmélyítése.
A melléknév fogalmának kialakítása, a melléknév fokozásának elsajátítása.
A tanult szófajokhoz kapcsolódó helyesírási ismeretek alkalmazása.
Elbeszélés írása előzetes felkészülés alapján.
A tantárgyak közötti integráció érvényesítése.
Témakörök, tartalmak	Belépő tevékenységformák	
Kulturált nyelvi magatartás, beszédművelés (folyamatos)	
Helyes beszédlégzés, helyes ejtés fejlesztése, a hibák korrigálása. 

A szavak, mondatok hangsúlya, hanglejtése különféle kommunikációs helyzetekben. A szavak jelentésárnyalatbeli különbségei. 
A mondattartalmaknak megfelelő mimika és gesztusok. 

Szólások és közmondások értelmezése. 	Szöveges légzőgyakorlatok. 
Szósorok, mondatok, szövegrészek olvasása különféle tartalomnak megfelelő hangsúllyal, hangerővel, tempóval. 
Versmondás, mesemondás során kapcsolattartás a hallgatósággal. 

A szókincs bővítése, a szavak jelentésének helyes értelmezése megfelelő szövegkörnyezetben való alkalmazással. A szavak stílusértékének megfigyelése. A szólások és közmondások megfelelő alkalmazása. 
A beszédet kísérő gesztusok és mimika helyes alkalmazása.	
Irodalomolvasás, szövegértés (64 óra)	
Prózai művek a magyar és külföldi nép- és műköltészet alkotásaiból. 

Mesék, mondák, történetek a magyar történelem eseményeihez kapcsolódóan, a honfoglalástól a török időkig. 

Olvasmányok a gyermekek mindennapi életéhez kapcsolódóan. 

Ismeretterjesztő szövegek a történelmi olvasmányokhoz kapcsolódóan, hazánk természeti adottságaihoz, növény- és állatvilágához kapcsolódóan. 

Szólások, közmondások az olvasott szövegek tartalmának megfelelően. 

Versek feldolgozása, a versek szerkezete, a rímek. 

Kommunikációs szövegek a mindennapi élethelyzeteknek megfelelően (meghívó, ételrecept, reklámszövegek). A reklámszövegek értékelése. 
Népi játékok, közösségi játékok. 

Munkafolyamat leírások. 

A szövegválasztás alapja az integráció megteremtése a környezetismeret, rajz, technika és életvitel valamint az ének-zene tantárgyak tananyagával.	A mesék jellegzetes nyelvi fordulatainak megfigyelése. Jellemző meseszámok, bevezetések, befejezések felismerése. 

Az olvasmányok témájának megnevezése. Olvasmányok rendezése témáknak megfelelően. 

Az olvasmányok szerkezetének vizsgálata, tagolás. Vázlat kiegészítése. 
Az olvasmányokhoz kapcsolódó előzetes ismeretek elmondása. 
Szövegtartalom elmondása. 

Előfeltevések megfogalmazása a szöveg címének megfelelően. 

A szövegértés igazolása feladatok megoldásával: szépirodalmi szövegek: a szereplék megnevezése, tulajdonságaik felsorolása, véleményalkotás a tetteikről, a cselekmények értelmezése, az események időrendjének felsorolása, hiányos eseménysor kiegészítése. 
Ismeretterjesztő szöveg: kérdések megfogalmazása, lényeg kiemelése. 

Népi játékok, közösségi játékok eljátszása. 

Manuális tevékenység végzése leírás alapján.	
Olvasási készség (54 óra)	
Olvasástechnikai gyakorlatok. 

Pontos néma és hangos olvasás. 
A szöveg helyes tagolása, hangsúlya, tempója, ritmusa. 
A műfaji sajátosságoknak megfelelő értelmező olvasás. 
A folyamatos hangos olvasás tempójának közelítése az élőbeszédhez. 

A szövegértés igazolása.	Szemmozgást segítő gyakorlatok, jelkeresési, hibafelismerési feladatok az olvasás pontosságának, folyamatosságának fejlesztésére. 

A mondatok, összetett mondatok helyes tagolása, hangsúlyozása mintakövetéssel. 

Az értelmező olvasás fejlesztése irányított kérdések alapján. 

Ifjúsági regények olvasására való felkészítés, a folyamatolvasás erősítése hosszabb szövegek otthoni olvasásával.	
Szóbeli és írásbeli szövegalkotás (37 óra)	
Szóbeli szövegalkotás eseményképekről. 

A szövegalkotás műveletei, az anyaggyűjtés módjai, a címek, címválasztás, címalkotás; események helyes időrendje. 

Az elbeszélő fogalmazás műfaji sajátosságai. 
Elbeszélő fogalmazások írásának megtanulása. A fogalmazások tagolása.	Eseményképek helyes sorrendjének megállapítása. Összefüggő mondatok alkotása képekről, szóbeli szövegalkotás. 
Az anyaggyűjtés módjainak megismertetése: tapasztalat, megfigyelés, elképzelés, olvasmányélmény. 
Elbeszélésekben az anyaggyűjtési módok felismerése. 
Az elbeszélés tartalmi és formai jegyeinek megfigyelése. Elbeszélések tagolása: bevezetés (előzmény, színhely, időpont), tárgyalás, befejezés (következmény, tanulság, egyéni vélemény). 
Vázlatkészítés tanítói segítséggel. 
Elbeszélések írása közös előkészítés után. 
A fogalmazás mondatainak kapcsolódásával a szövegkoherencia kialakítása. A témának megfelelő szóhasználat, kifejezések helyes használata. A felesleges szóismétlés elkerülése szinonimák használatával.	
Íráskészség (37 óra)	
Az írástechnika automatizálása. 
Egyéni íráskép kialakításának segítése. Az írásmunkák esztétikus megjelenése, gazdaságos, esztétikus elrendezése. 
A tanult helyesírási ismeretek alkalmazása önálló munkavégzés során. 
A Helyesírási Tanácsadó Szótár önálló használata.	A betűkapcsolások gyakorlása, a típushibák javítása, kiküszöbölése. Az írás tempójának fokozása az írás eszközszintű használatának erősítése, az automatikus írásmozgás fejlesztése. 
Szósorok, bővülő szószerkezetek, mondatok írása másolással, tollbamondás után, emlékezetből és önállóan. 
A rendezett, tiszta, esztétikus íráskép megtartása az egyéni írásmód kialakulásával. 
Az írásmunkák önálló javítása írástechnikai és helyesírási szempontból.	
Nyelvtani és helyesírási ismeretek (74 óra)	
A mondatfajták; a felkiáltó, felszólító és az óhajtó mondat. 
Az ige jelentése (cselekvés, történés, létezés, érzelem, akarat); a rokon értelmű és az ellentétes jelentésű igék. Az ige személyragjai és a személyes névmások. Az igeidők és jelentésük. Az ige ragozása (alanyos és tárgyas ragozás közötti különbség megfigyelése). 
Rokon értelmű, ellentétes jelentésű igék. 

Az igekötő szerepe az ige jelentésében. A leggyakoribb igekötők. Az igekötők és az ige kapcsolatának esetei. 
Az igék helyesírása szótagolással, szóelemzéssel. Az igekötős igék helyesírásának esetei. 
J/ly-nal írt igék. 

A személyes névmások. 

A főnév jelentése, a főnév fajtái: a köznév és a tulajdonnév. A főnevek toldalékai, a tárgyrag, a többes szám jele, a -ba/-be, -ban/-ben, helyes használata, a -ból/-ből, -tól/-től, -ról/-ről ragos főnevek helyesírása. 
Rokon értelmű, ellentétes jelentésű főnevek. 
Összetett főnevek. 
A tulajdonnevek helyesírása. 
J/ly-lyel írt főnevek. 
A névelők, a névutók használata. 

A melléknév jelentése, fokozása. A fokozott melléknevek helyesírása. 
Ragos melléknevek. 
J/ly-nal írt melléknevek. 

Nyelvhelyességi feladatok.	Mondatok tartalmának, beszédszándékának felismerése. A felkiáltó, a felszólító és az óhajtó mondat felismerése, megnevezése, mondatvégi írásjele. A mondatfajták megfelelő használata szövegalkotás során. 

Az ige felismerése, megnevezése szóhalmazban, mondatban, szövegben, csoportosítása jelentés szerint. Olvasmányok igéinek megfigyelése. 
Az ige ragozás személyes névmásokkal. 
Rokon értelmű, ellentétes jelentésű igepárok gyűjtése. 

Az igeidők megfigyelése. Gyakorlatok a helyes igeidők használatára. Mondatok alkotása eltérő igeidőkkel. Olvasmányokban az igeidő váltásának megfigyelése, szerepe. Szóbeli szövegalkotás során a témának megfelelő igeidők alkalmazása. 

Az igekötő jelentésmódosító szerepének megfigyelése. Igekötős igék felismerése, megnevezése szövegekben. Mondatalkotási gyakorlatok igekötős igékkel. 

Az ige ragozott alakjainak helyesírása, igekötős igék helyesírása. 
J/ly-nal írt igék írása. 

A főnév felismerése, megnevezése szóhalmazban, mondatban, szövegben. A tulajdonnév és a köznév megkülönböztetése. Olvasmányok főneveinek vizsgálata. 
Rokon értelmű és ellentétes jelentésű főnevek gyűjtése. 
Összetett főnevek felismerése, megnevezése. 
Helyesírási gyakorlatok a főnevekhez kapcsolódóan. 
J/ly-nal írt főnevek. 
Főnév + ige szószerkezetekkel mondatalkotási gyakorlatok. 

A melléknév felismerése, megnevezése szóhalmazban, mondatban, szövegben. A melléknév fokozása. A ragos melléknevek felismerése. Mondatalkotási gyakorlatok. 
J/ly-nal írt melléknevek helyesírása. 
Melléknév + főnév szószerkezetekkel mondatalkotási gyakorlatok. 

Névelők és névutók használata. 

Nyelvhelyességi feladatok.	
Tanulási képesség, könyv- és könyvtárhasználat (10 óra)	
Adatok, információk gyűjtésének, elrendezésének módjai. A könyvtárak könyvállományában, olvasói tereiben való tájékozódás. A könyvek könyvtári jelzései. A könyvek tartalmi csoportjai: szépirodalmi művek, ismeretterjesztő irodalom. 
A szótárak szerkezeti jellemzői (betűrend, címszó), a szótárhasználat módja. A lexikon, a szótár egyező és eltérő vonásai. A gyermekenciklopédiák használata. 
Tájékozódás az elektronikus eszközök használatáról.	Tájékozódás a könyvtárban adott témáknak megfelelően. Adott könyvek megkeresése szerző és cím alapján a szabadpolcokon. A könyvtári jelzésrendszer megismertetése, használata a könyvek keresésekor és visszahelyezésekor. 
Önálló anyaggyűjtés, könyvek megfelelő kiválasztása a témákhoz. Szóbeli beszámoló az anyaggyűjtés módszeréről, eredményeiről Az anyagok feldolgozása tanítói irányítással. 
Az adott témáknak megfelelő hanganyag, képanyag gyűjtése.	
Társadalmi ismeretek (10 óra)	
A családi és a társadalmi ünnepek. Az ünneplési módok. 
A magyar nemzet nagy történelmi eseményei: honfoglalás, államalapítás, tatárjárás, Mátyás kora, a török idők. 

A nemzeti jelképek. Nemzeti emlékhelyeink. 

Tájékozódás térben és időben. 

Sérült társakkal együttműködés.	Egyéni beszámoló a család hagyományairól, ünnepeiről, az ünneplése való előkészületekről, az ünnepségek eseményeiről. 

Az osztálytársak ünnepeiben való részvétel, a helyes magatartásmód kialakítása a családoknál szervezett ünnepléseken való részvételkor. 

Helyes magatartásmódok megtartása az iskolai ünnepségeken. 

Részvétel az osztályszintű emlékműsorok összeállításában, megjelenítésében. 

Az olvasmányokhoz kapcsolódó nemzeti emlékhelyek (Ópusztaszeri Nemzeti Történeti Emlékpark, Mohácsi Történelmi Emlékhely) bemutatása. 
Tájékozódás a lakóhely történelmi emlékeiről, emlékhelyeiről. 

Szóbeli beszámolók, beszélgetés társakkal a történelmi eseményekről, személyekről. 

A Himnusz ismerete. 

A hátrányos helyzetű vagy sérült társakkal segítőkész, együttműködő magatartás kialakítása.	
Tánc és dráma (10 óra)	
Ritmusgyakorlatokkal, mozgásgyakorlatokkal és beszédgyakorlatokkal kombinált koncentrációs és memóriagyakorlatok. Fantáziajátékok. Történetek feldolgozása a dráma eszköztárával. Dramatizált elbeszélések, népszokások. 

Kommunikációs helyzetgyakorlatok. 

Mozgás a térben.	Ritmikus mozgással és szöveggel összekapcsolt gyakorlatok: gyermekversek előadása ritmus- és mozgásváltással. Játék elképzelt tárgyakkal; tárgyfelidéző gesztusok, elképzelt személyek megjelenítése. Csoportos improvizációs játékok; rögtönzések alapszintű elemző megbeszélése. 
Kommunikációs helyzetgyakorlatok valódi helyzetek megfigyelésével, a helyzetek utánzásával (tájékozódás, segítségkérés, segítségnyújtás). 

Önálló javaslatok szerepjátékokra, rövid dramatikus játékok megjelenítésére. 

A térbeli elhelyezkedések, mozgások megfelelő alkalmazása.	
Megtanulásra javasolt memoriterek
- 5-6 találós kérdés;
- 6-8 szólás vagy közmondás;
- 2-3 népi játék verse;
- 3-4 rövid részlet prózai művekből;
- 4-5 szabadon választott költemény;
- Nagy László: Balaton parton;
- Arany János: Rege a csodaszarvasról első két versszaka;
- Arany János: Mátyás anyja első két versszaka;
- Kölcsey Ferenc: Himnusz első versszaka.
A továbbhaladás feltételei
Egyszerű szerkezetű mesék, elbeszélések eseményeinek elmondása néhány összefüggő mondattal. A feldolgozott művek témájával kapcsolatos kérdések, válaszok megfogalmazása. Ismert feladattípusok szóbeli és írásbeli utasításainak megértése. Fél oldal terjedelmű, ismert témájú szépirodalmi és ismeretterjesztő szövegek felolvasása felkészülés után.
Öt-hat mondatból álló elbeszélő fogalmazás írása felkészülés után, ismert témákban. A fogalmazások tagolása. Egyéni tempójú, rendezett, tiszta íráskép. Az írásbeli munkák javítása tanítói segítséggel.
Az igék, a főnevek és a melléknevek felismerése, megnevezése. A személynevek, állatnevek, a lakóhely nevének helyes leírása.
A begyakorolt szavak helyesírása a kiejtés szerint, a szóelemzés alapján. Egyszerű és összetett szavak elválasztása önállóan.
További 25-30 begyakorolt szóban a j/ly helyes jelölése.
4. évfolyam
Évi óraszám: 259 (111 olvasás, 74 nyelvtan, 74 fogalmazás).
Heti óraszám: 7.
Fejlesztési követelmények
Az alsó tagozaton elsajátított ismeretek rendszerezése, mélyítése.
Az olvasástechnika automatizálása.
Az írástechnika automatizálása.
A jegyzet, vázlat készítése; az önálló tanulási módok elsajátítása.
A tantárgyak közötti integráció erősítése. 
Témakörök, tartalmak	Belépő tevékenységformák	
Kulturált nyelvi magatartás, beszédművelés (folyamatos)	
A helyes beszédlégzés automatizálása. A szövegek helyes tagolása. 

A szövegjelentés kifejezése mondat-és szövegfonetikai eszközökkel. A szöveg jelentésének megfelelő hangsúly, hanglejtés és non-verbális eszközök használata. 

Szövegtömörítés, szövegbővítés.	A beszéd és a felolvasás tagolása helyes beszédlégzéssel, szünetek tartásával. 
Párbeszédekben alkalmazkodás a kommunikációs helyzetekhez, a szerepcserékhez. A nonverbális eszközök megfelelő alkalmazása a beszédhelyzetekben. 
Az aktív és a passzív szókincs bővítése szakkifejezésekkel, ritkábban előforduló szavakkal, kifejezésekkel. A kifejezések alkalmazása egyéni szövegalkotás során. 

Gyakorlatok szövegek tömörítésére és bővítésére.	
Irodalomolvasás, szövegértés (46 óra)	
Népmesék olvasása a magyar és külföldi népek meséiből. A hazai etnikumok népköltészeti alkotásai. Népmesék, mondák, legendák, népdalok, népi játékok, népszokások. Irodalmi mesék. A mesék fajtái: tündérmesék, állatmesék, tréfás mesék és láncmesék. 
A mesék témái, kifejező eszközei, szerkezeti jellemzői, motívumai. 

A népdalok jellegzetes témái. 

Történelmi mondák, mesék a török időktől napjainkig. 

Ismeretterjesztő szövegek a történelmi olvasmányokhoz kapcsolódóan, hazánk természeti jellemzőihez, növény- és állatvilágához kapcsolódóan. 

Kommunikációs szövegek a mindennapi élethelyzeteknek megfelelően (értesítés, hirdetés, levél). 

Elbeszélések, regényrészletek a klasszikus és kortárs magyar irodalomból. 
Az irodalmi szöveg művészi eszközei: alakzat, megszemélyesítés, hasonlat. 

Szólások, közmondások az olvasott szövegek tartalmának megfelelően. 
A versek művészi eszközei: a ritmus, a rím, a refrén. 

Közösségi játékok leírása. 

Manuális tevékenységek folyamatleírása. 

A szövegválasztás alapja az integráció megteremtése a környezetismeret, rajz, technika és életvitel valamint az ének-zene tantárgyak tananyagával.	Hazai és más népek meséinek olvasása. A tündérmesék, állatmesék, tréfás mesék és láncmesék megkülönböztetése. Mesék besorolása a megfelelő csoportokba. 

A népmesék hőseire jellemző tulajdonságok felsorolása. 

A népdalok hangulati, érzelmi megközelítése. 

Irodalmi szövegek szerkezetének vizsgálata, a tér és idő megjelölése. Összefüggések felismerése. A kulcsszavak, tételmondatok megjelölése. Vázlatkészítés tanítói segítséggel, majd önállóan. 
Emberi kapcsolatok, érzelmek felismerése, véleményalkotás magatartásokról. 
A vélemények kialakításakor sokoldalú, több szempontú megközelítés. 

Olvasmányélményekről beszámoló, az élmények megosztása a társakkal. 

Az irodalmi szövegek nyelvi kifejezőeszközeinek vizsgálata. 

A versek rímeinek, költői eszközeinek (megszemélyesítés, hasonlat, rokon értelmű, ellentétes jelentésű szavak, szóismétlés, fokozás) megfigyelése. 
A refrén szerepének megfogalmazása. 

A népköltészetről és a műköltészetről tanult ismeretek rendszerezése. 

Ismeretterjesztő szövegek olvasása, feldolgozása a történelmi olvasmányokhoz kapcsolódóan, hazánk természeti jellemzőihez kapcsolódva. 
Az új ismeretek beillesztése a témáknak megfelelő, már meglévő ismeretrendszerbe. 
Lényegkiemelés, jegyzetelés közösen és önállóan olvasott szövegekhez kapcsolódóan.	
Olvasási készség (37 óra)	
Olvasástechnikai gyakorlatok a kifejező olvasás fejlesztésére. 

Pontos néma és hangos olvasás. 
A szöveg helyes tagolása, hangsúlya, tempója, ritmusa. 
A szövegműfaji sajátosságoknak megfelelő kifejező értelmező olvasás. 

Az újrakezdés elkerülése. 

A szövegértés igazolása önálló feladatvégzéssel.	Az értelmező olvasás fejlesztése. 
A szünettartás, a mondatfonetikai eszközök helyes használata. 

Törekvés a pontos, biztos olvasásra, az újrakezdés elkerülésére. 

Párbeszédek és közbeékelődések elkülönítése felolvasáskor. 

A kritikai és a kreatív olvasás megalapozása.	
Szóbeli és írásbeli szövegalkotás (74 óra)	
Tájékoztató szövegek: hirdetés, értesítés. 

A levél és a levelezőlap tartalmi és formai jellemzői (megszólítás, elköszönés, keltezés) Boríték címzése. 

A leírás műfaji sajátosságai. A leírás fajtái, nyelvi eszközei. 

Leíró fogalmazások írásának megtanulása.	A hirdetés, értesítés formai és tartalmi jegyeinek megfigyelése, hirdetés, értesítés írása társaknak. 

A levélírás tartalmi és formai jegyeinek megismertetése. A megszólítás és az elköszönés címzettnek, témának megfelelő megválasztása. 
Levél önálló írása. 
A helyes címzés gyakorlása. 

Olvasmányok leíró részeinek megfigyelése. 
A leírás és az elbeszélés műfaji összehasonlítása. 
Leírások olvasása emberről, állatokról, növényekről, tárgyakról. A leírás anyagának elrendezése: az egésztől halad a rész felé. A leírás témájának megfelelő nyelvi eszközök kiválasztása. 
Leírás készítése önállóan, a fogalmazások javítása. 

Elbeszélő fogalmazások írása leíró részekkel.	
Íráskészség (24 óra)	
Az írás automatizálódása. Eszközszintű egyéni írás. 
A helyesírási ismeretek megfelelő alkalmazása.	Jól olvasható, rendezett egyéni íráskép megerősítése. 
Önálló írásmunkák esztétikus, célszerű, gazdaságos elrendezése. 
Az írásmunkák adott szempont szerinti önálló javítása (eszköz segítségével).	
Nyelvtani és helyesírási ismeretek (50 óra)	
A szófajokról tanult ismeretek rendszerezése, bővítése. 
Az igemódok, kijelentő, felszólító és feltételes mód. 
Az igemódok jelei. 
Az ige ragozása az igemódoknak megfelelően. 
Az igék helyesírása. 

A tulajdonnév fajtái: személynév, állatnév, földrajzi név, intézménynév, cím, márkanév. 
A főnevek ragos alakjai a -val/-vel ragos főnevek. 
A szóalkotás egyszerű módjai. 
A tulajdonnévből képzett melléknév, helyesírása. 

A névelő és a névutó. 

A számnév, a határozott és a határozatlan számnév. A határozatlan számnév fokozása. 
A keltezés írásmódjai. 

A tanult ismeretek rendszerezése: hangok, ábécé, betűrend, a szó jelentése, egyszerű és összetett szavak, szótő, toldalékok. 
A mondatokról, mondatfajtákról tanultak ismétlése, rendszerezése. 

A helyesírási és nyelvhelyességi ismeretek összefoglalása.	A szófajok felismerése és megnevezése szövegben szóhalmazban, mondatban, szövegben. Szavak csoportosítása, szógyűjtés a szófaji sajátosságoknak megfelelően. Szóalkotási gyakorlatok. 

A kijelentő, a felszólító és a feltételes módú ige- 
alakok felismerése, megnevezése olvasmányokban. Az igemódok jelének felismerése. Átalakítási gyakorlatok az igemódok alapján. Igeragozás adott igemódokban. Mondatalkotási gyakorlatok. 
Az igék helyesírásának gyakorlása. 

A tulajdonnevek felismerése, megnevezése mondatokban, olvasmányokban. Mondatalkotási gyakorlatok. 
A tulajdonnevek helyesírásának gyakorlása. 

A névelő fajtáinak helyes használata. 

A névutó fogalma, névutós főnevek. A névutók helyesírásának gyakorlása. 
Főnév + névutó szószerkezetekkel mondatalkotási gyakorlatok. 

A határozott és a határozatlan számnév felismerése, megnevezése olvasmányokban. 
A tőszámnév és a sorszámnév megkülönböztetése. Tőszámnevek és sorszámnevek helyesírási számjeggyel és betűvel. Helyesírási gyakorlatok toldalékos számnevek írására. Mondatalkotási gyakorlatok. A határozatlan számnév fokozása. 

A keltezés írásának módozatai. Helyesírási gyakorlatok a számnévhez kapcsolódóan. 

Számnév+főnév szószerkezetekkel mondatalkotási gyakorlatok. 

Nyelvhelyességi feladatok.	
Tanulási képesség, könyv- és könyvtárhasználat (10 óra)	
A könyvtári katalógus használata. Elektronikus információhordozók használata.	Információk, adatok gyűjtése gyermekek számára készült ismeretterjesztő alkotásokból. Az ismeretek rendszerezése, a meglévő ismeretekbe való beillesztése. 
Tájékozódás, tájékozottság a lexikonok, szótárak, enciklopédiák használatában. 
Az egyéni tanulási módok megismerése, alkalmazása. 
Elektronikus információs eszközök (televízió, magnetofon, videomagnó, lemezjátszó, számítógép) használata az információk felismerési folyamatában.	
Társadalmi ismeretek (8 óra)	
A magyar nemzet nagy történelmi eseményei a török időktől napjainkig. 
Magyar művészek, felfedezők, feltalálók, utazók munkáinak ismerete. 

Tájékozódás térben és időben. 

Egyéni vélemény kialakítása. 

Együttműködés hátrányos helyzetű, sérült emberekkel.	Az érdeklődés felkeltése a magyar felfedezések, találmányok, sikerek iránt. Történetek olvasása magyar vonatkozásokról. 

Tájékozódás a történelmi korokban, a történelmi személyiségek időbeli elhelyezése. 
Beszélgetés, vita kialakítása történelmi eseményekről, személyekről. Vita során egyszerű érvek és ellenérvek felsorakoztatása, egyéni vélemény ismertetése. 
A lakóhely történelmi, művészeti emlékeinek ismerete, beszámolók készítése. 

A hátrányos helyzetű vagy sérült emberekkel segítőkész, együttműködő magatartás az iskolában és az iskolán kívüli életben.	
Tánc és dráma (10 óra)	
Ritmus-, mozgás és beszédgyakorlatok - kombinált koncentrációs és memóriagyakorlatok. Fantáziajátékok. Egyszerűbb drámai konvenciók megismerése. A színházi formanyelv alapjai. Történetek feldolgozása a dráma eszköztárával. Színházi, bábszínházi előadás megtekintése.	Térkitöltő, térkihasználó gyakorlatok; játékos, mozgással és szöveggel összekapcsolt ritmikus gyakorlatok. Játék elképzelt és valóságos helyzetek megjelenítésével. Egész csoportos és kiscsoportos játék: állóképek. 
A szerkezet értékelése (jelenet, felvonás), a kezdet és a vég felismerése térbeli és időbeli struktúrákban; a színházi és bábszínházi előadás formai elemei (díszlet, berendezés, jelmez, kellék, fény- és hanghatások). Csoportos improvizációs játékok, közös dramatizálás a tanult konvenciók alkalmazásával. Más tantárgyak adott témáinak feldolgozása a dráma eszközeivel. 
Rögtönzések és a látott előadások alapszintű elemzése.	
Megtanulásra javasolt memoriterek
- 5-6 találós kérdés;
- 8-9 szólás vagy közmondás;
- 2-3 népi játék verse;
- 5-10 rövid részlet prózai művekből;
- 6-8 szabadon választott költemény;
- József Attila: Mama;
- Petőfi Sándor: A Tisza;
- Kölcsey Ferenc: Himnusz első két versszaka.
A továbbhaladás feltételei
Érthető, folyamatos beszéd a mindennapi kommunikációban. Az udvarias beszédfordulatok használata a mindennapi beszédhelyzetekben. A mondanivaló értelmes, lényegre törő megfogalmazása szóban. Előzetes felkészülés után ismert tartalmú szöveg pontos, folyamatos, értelmező felolvasása, a szövegfonetikai eszközök használata. 15-20 soros szöveg önálló olvasása, a szövegértés igazolása feladatok önálló megoldásával: válaszadás, lényegkiemelés, jegyzet készítése. Magyar költők és írók nevéhez a megfelelő művek kapcsolása, alkotásaik címének felelevenítése.
Esztétikus, rendezett egyéni írás. Mondatok helyes leírása. A mondatfajták felismerése, megnevezése, helyes leírása.
A szavak szófajának megnevezése a tanult szófajok esetében. Az egyalakú szótövek, a tanult toldalékok felismerése, a szavak toldalékos alakjának helyesírása.
Az igealakok felismerése, az igekötős igék helyesírása ismert szavak esetében.
A tulajdonnevek fajtáinak helyesírása, a földrajzi név, intézménynév, címek, márkanevek, díjak nevének esetében a begyakorolt szavak helyesírása. A főnevek tárgyragjának, a többes szám jelének felismerése.
A melléknév, a számnév helyes írásmódja. A hibák javítása tanítói segítséggel, önellenőrzéssel.
Adott témáknak megfelelő könyvek megkeresése, használata a könyvtárban.
A tantervhez kapcsolódó taneszközök
- Ábécés olvasókönyv 1. osztály MS-1611.
- Írásfüzet 1. osztály, 1. félév MS-1612.
- Írásfüzet 1. osztály, 2. félév MS-1613.
- Olvasás munkafüzet 1. osztály MS 1614.
- Nagyméretű betűtábla-készlet a betűtanuláshoz.
- Tanmenetjavaslat 1. osztály.
- Olvasókönyv 2. osztály MS-1621.
- Olvasás munkafüzet 2. osztály MS-1624.
- Nyelvtan munkatankönyv 2. osztály MS-1623.
- Tanmenetjavaslat 2. osztály.
Szempontok a tanulói tevékenységek értékeléséhez
Az alapfokú oktatás első szakaszában a folyamatos szóbeli értékelés, visszajelzés a nevelő-oktató munka rendszeres kísérő tevékenysége. A szóbeli értékelés a fejlődést hangsúlyozza, pozitív megerősítést ad az elért teljesítményekben. Az írásbeli értékelés egy-egy tanítási szakasz végén a tanulók feladatvégzéséhez, feladatmegoldáshoz kapcsolódik.
Az értékelés az egyéni teljesítményeket a tanulók egyéni előrehaladásához valamint a követelményekhez viszonyítja.
A 2. és a 4. évfolyam végén javasoljuk diagnosztikus felmérés végzését.
Kulturált nyelvi magatartás, beszédművelés
A tanulók beszédlégzésének, beszédtechnikájának, kifejezésmódjának folyamatos megfigyelése. Szóbeli és írásbeli alakító és összegző értékelés. A tanult memoriterek reprodukálásának szóbeli elemző értékelése.
Irodalomolvasás, szövegértés
Szöveghű, a szövegtartalomnak megfelelő értelmező olvasás folyamatos megfigyelése, értékelése. A szövegműfajok ismeretének megfigyelése. A szövegértési képesség vizsgálata szóbeli és írásbeli feladatok megoldásával. A tanév folyamán gyakori szóbeli és írásbeli alakító és összegző értékelés. Írásbeli szintfelmérés évente három alkalommal: tanév elején, félévkor, tanév végén.
Olvasási készség
Az olvasástechnikai feladatok végzésének megfigyelése, az észlelt hibák javítása, javíttatása. A mondat- és szövegolvasás pontosságának, tempójának, hanglejtésének, hangsúlyozásának megfigyelése, a tanulókkal együtt történő elemzése, értékelése. A szövegértési képesség vizsgálata szóbeli és írásbeli feladatok megoldásával.
Szóbeli és írásbeli szövegalkotás
A tanulók beszámolóinak, szóbeli szövegalkotásának folyamatos megfigyelése, értékelése a tanulókkal közösen. Az önálló mondatalkotás, mondatkapcsolás megfigyelése, hibák észlelése esetén javítása, javíttatás. Alkotó értékelés a tanulók szóbeli és írásbeli szövegeihez kapcsolódóan. A hibák folyamatos, következetes javíttatása, a javítások szóbeli értékelése.
Íráskészség
A tanulói munkák megfigyelése, elemzése az alábbi szempontok szerint: betűalakítás, betűkapcsolás, az írásmunka rendezettsége, az írásmunka tisztasága. Az írásmunkák folyamatos szóbeli értékelése.
Nyelvtani és helyesírási ismeretek
A régebben tanult és az aktuális nyelvtani ismeretek, a nyelvtani ismeretekhez kapcsolódó helyesírási ismeretek alkalmazásának megfigyelése, szóbeli értékelése folyamatosan. Ellenőrzés írásbeli feladatsorok megoldásával a nyelvtani témák összefoglalása után. Szintfelmérő feladatsorok összeállítása tanév elején, félévkor és a tanév végén.
Tanulási képesség, könyv- és könyvtárhasználat
A tanulási képességek értékelése a tanító és a tanulók közös tevékenysége. A tanító a megfigyelései, tapasztalatai alapján tehet javaslatot az egyéni tanulási módok kialakítására.
Társadalmi ismeretek
Folyamatos alakító értékelés a tanulók szóbeli beszámolóiról a saját élményekről, történelmi olvasmányokról. A lakóhelyen végzett gyűjtőmunkák szóbeli és írásbeli értékelése.
Tánc és dráma
Az értékelés a tanulók és a tanítók közös tevékenysége. Folyamatos megfigyelés, közös elemzés a tanítók mozgásáról, bábjátékokban és dramatikus játékokban való részvételéről.
A tanév során három alkalommal összegző írásbeli értékelés: tanév elején, félévkor, tanév végén.
Javaslatok az iskolák helyi tantervének elkészítéséhez
A pedagógusközösség az iskola pedagógiai programja alapján határozza meg a legfontosabb tanítási célokat. Ezt szem előtt tartva jelenjen meg a Nemzeti alaptanterv követelményrendszere.
A helyi tanterv készítésekor szintén fontos szempont a tanulói közösség pontos ismerete. A pedagógusközösség a helyi tantervben fordítson figyelmet a tanulók eltérő képességeire. A lemaradók felzárkóztatása és a tehetséggondozás legyen egyformán hangsúlyos. Fordítsanak gondot az egyéni fejlesztés módszereinek kidolgozására.
A helyi céloknak megfelelően alakítsa ki a pedagógusközösség a tantárgyi szerkezetet, határozza meg a tantárgyak tanításának megfelelő óraszámokat.
Amennyiben a nevelőtestület úgy dönt, hogy a helyi tantervét adaptálja, a helyi sajátosságoknak megfelelően végezze el az adaptált tantervek bővítését.
ANGOL NYELV
3-8. évfolyam
Bevezetés
A NAT 2003 a közoktatásban részt vevő minden diák számára kötelezővé teszi a nyelvtanulást a negyedik évfolyamtól a tankötelezettség végéig. Meghatározott feltételek teljesülésekor az iskolák a negyedik évfolyamot megelőzően is elkezdhetik a nyelvtanítást. Ezt a lehetőséget az általános iskolák többsége ki is használja, és már a 3. évfolyamban elkezdi az idegen nyelv oktatását.
A statisztikai adatok szerint az angol a legtöbb diák által választott idegen nyelv, melyet a 2002/2003-as tanévben a diákok 38%-a választott. 
A fenti tényeket figyelembe véve készült az angol nyelv tantárgy kerettanterve az általános iskola 3-8. évfolyama számára, mely a NAT 2003 alapelveire, céljaira és fejlesztési feladataira, valamint a 2003 áprilisában átdolgozott kerettantervre épül.
Célok és feladatok az általános iskolai angol nyelvoktatás terén
Az élő idegen nyelv műveltségi terület céljai és tartalma összhangban vannak a Nemzeti alaptanterv többi műveltségi területének céljaival és tartalmával, valamint az Európa Tanács ajánlásaival.
Az idegen nyelv tanításának és tanulásának céljait a tanulók szükségletei szerint kell meghatározni. Korunkban egyre természetesebb követelmény a fiatalokkal szemben, hogy idegen nyelveken legyenek képesek jól kommunikálni. Ezt a képességet alapozza meg a következetes, hatékony és legfőképpen motiváló nyelvoktatás az általános iskolában. A szülők, ezáltal közvetve a tanulók részéről felmerülő igény, hogy a gyermekek minél korábban kezdjenek el idegen nyelvet tanulni. Fontos azonban, hogy a valóban akkor induljon el a 4. évfolyam előtt, ha az adott iskolában ténylegesen adottak a feltételek. A 3. évfolyamban vagy esetleg még korábban elkezdett nyelvtanulásnak nem lehet az a célja, hogy minél korábban terheljük a gyermekeket számukra még nehezen feldolgozható ismeretekkel, hanem az, hogy kialakítsuk bennük az igényt a nyelvtanulásra, hogy megkedveljék az anyanyelvüktől eltérő nyelvet, illetve fokozatosan, az anyanyelvi tudásuk fejlődésével összhangban össze tudják hasonlítani a két nyelvet. Amennyiben sikeres ez a kezdeti, motivációs, felfedezésekkel, sikerélménnyel és ezáltal örömmel teli, főleg a szóbeliségre törekvő, alapozó szakasz, a nyelvtanulás későbbi szakaszában talán már nem kell győzködnünk a tanulókat, hogy mennyire fontos az idegen nyelv(ek) minél jobb, alaposabb ismerete.
Az általános iskola felső tagozatában a kiejtés, szókincs, kommunikációs készségek valamint a nyelvtani fogalmak. tanítása mellett helyet kell kapjon a nyelvtanulási stratégiák kialakítása, illetve azok folyamatos és következetes fejlesztése. Akkor lesznek képesek a tanulók megfelelő mélységben megtanulni a nyelvet, ha megtanítjuk őket a számukra legmegfelelőbb módszerek, tanulási stratégiák alkalmazásával tanulni. Ez segítheti a tanulókat a további idegen nyelvek, illetve más tantárgyak sikeres tanulásában is.
Az egyes évfolyamok követelményeit az Európai referenciakeret ajánlásainak megfelelően alakítottuk ki. Vastag betűk jelzik a minimum követelményeket, de ezek, illetve az egyéb, normál betűkkel szedett követelmények az adott iskola tantestületének szakmai megítélése alapján tovább bővíthetők.
Összesített óraterv
Évfolyam	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
Heti óraszám:	2	2	3	3	3	3	
Évi óraszám:	74	74	111	111	111	111	
Ellenőrzés, értékelés
Ellenőrzés:
3. évfolyam
- a szóbeli ellenérzés dominál (folyamatos szóbeli ellenőrzés, illetve az egyes témakörök végén a szóanyagot szóbeli számonkérés).
4. évfolyam
- szóbeli ellenőrzés (pl. párbeszédek, illetve versek mondókák elmondása);
- írásbeli számonkérés bevezetése (félévi és tanév végi dolgozatok a szóanyag valamint a nyelvtani szerkezetek elsajátításának ellenőrzésére).
5-8. évfolyam
- folyamatos szóbeli értékelés (feleletek);
- írásbeli ellenőrzés (3 témazáró valamint tanév végi összefoglaló feladatlap).
Értékelési szempontok:
Az idegen nyelv-tanulás folyamatában a következetes, az adott iskola nyelvtanárai által részletesen kidolgozott értékelési rendszernek kiemelt szerepe van, hiszen ezáltal kapnak maguk a nyelvtanárok, a tanulók és a szülők is világos és reális képet arról, hogy milyen eredményeket értek el az adott szinten a tanulók, illetve mely területeken szükséges a tananyag további mélyítése, gyakorlása.
Fontos, hogy - különösen a nyelvtanulás kezdeti szakaszában - a tanulók önmagukhoz mért fejlődését vegyék figyelembe, mivel az értékelés legfontosabb célja az ösztönzés, a további, folyamatos nyelvtanulás motiválása. Később, az osztályzatokkal történő értékelés bevezetésekor a nyelvtanárnak el kell döntenie, hogy mely tanulói tevékenységet osztályozza, melyeket nem, valamint a tanév elején ajánlatos szöveges magyarázatot adni, hogy az egyes osztályzatok milyen szintű tudást tükröznek.
Az értékelés módjai:
- szóbeli értékelés;
- írásbeli, főleg ösztönző-formáló (formatív) értékelés;
- minősítő-szelektáló (szummatív) ellenőrzés alkalmazása (pl. a tanulók tudásszintjének megfelelő csoportok kialakítása céljából);
- összegző-lezáró értékelés (osztályzás).
3-4. évfolyam
Célok és feladatok
A NAT 2003 az élő idegen nyelvek tanításának és tanulásának alapvető céljának a kommunikatív nyelvi kompetenciák kialakítását tekinti. Ezeknek a kompetenciáknak a fejlesztése során az egyik legfontosabb feladat, hogy alakuljon ki és maradjon ébren a tanulók érdeklődése a nyelvtanulás, a tanult nyelv, az adott nyelven beszélő emberek, célnyelvi országok kultúrája iránt, és általában a más nyelvek és kultúrák iránt.
A kisiskoláskorban elkezdett nyelvoktatás a nyelvtanulás megkedveltetését, a nyelvtanulás iránti motiváció kialakítását vállalja fel. Ezt a gyerekeket érdeklő, általuk ismert témák választásával, illetve az alsó tagozatos tantárgyak témáinak integrálásával érhetjük el.
Ebben az időszakban a receptív készségek fejlesztésén belül a hallott szöveg értése döntő szerepű. Az idegen nyelvű beszéd fokozatos megértése, az ezzel kapcsolatos korai sikerélmények indítják el a fiatal nyelvtanulókat az egész életükön át tartó nyelvtanulás útján. Az idegen nyelven történő beszédkészség fokozatosan alakul ki az egyszavas választoktól az emlékezetből elmondott nagyobb egységekig (versek, mondókák, dalok).
A tanulók többnyire igénylik az írásbeli munkát is, melynek a nyelvtanulás e korai szakaszában az anyanyelvüktől eltérő nyelven történő írás felfedezésének az öröme a legfőbb célja.
Fejlesztési követelmények
- Tudatosuljon a tanulóban, hogy az anyanyelvén kívül idegen nyelven is kifejezheti magát.
- Alakuljon ki a tanulóban a nyelvtanulás iránti pozitív hozzáállás.
- Fejlődjön az együttműködő készsége, vegyen részt pár- és csoportmunkában.
- Ismerjen meg néhány alapvető nyelvtanulási stratégiát.
Témalista
- Az én világom;
- A család és barátok;
- Ház, lakás;
- Vadállatok; állatkert;
- Mindennapi életünk;
- Az iskola;
- Vásárlás;
- Étkezés;
- Számok, alapműveletek;
- Időjárás;
- Öltözködés;
- Más népek élete.
3. évfolyam
Időkeret: 74 óra/év (2 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok:
Társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés, elköszönés;
- megszólítás, bemutatkozás;
- érdeklődés;
- mások nemzetisége, telefonszáma iránt;
- tulajdonviszonyokról;
- mások életkora iránt;
- mások foglalkozása iránt;
- a vizuális észlelésről;
- mennyiségek iránt;
- tárgyak helye iránt;
- mások hogyléte felől;
- mások ízlése iránt;
- mások hobbija, kedvenc tevékenysége iránt;
- jókívánságok, gratuláció, köszönet;
- búcsúzás.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- véleménykérés és arra reagálás;
- tetszés, nem tetszés;
- akarat, kívánság;
- öröm, tetszés, dicséret, csodálkozás;
- sajnálkozás.
Információcsere:
- információkérés, információadás;
- dolgok azonosítása, megnevezése;
- személyek, családtagok;
- foglalkozások;
- tárgyak, állatok;
- iskolai tárgyak;
- játékok, ajándékok;
- ételek;
- mennyiségek, számok;
- dolgok, személyek leírása;
- igenlő, nemleges válasz.
Fogalomkörök
Létezés kifejezése:
- a ’to be’ ige jelen idejű állító, tagadó és kérdő alakjai;
- there is/there are szerkezet állító, tagadó és kérdő alakjai.
Cselekvés, történés kifejezése:
- igék; jelenidejűség.
Birtoklás kifejezése:
- birtokos névmási jelzők (my, your stb.);
- birtokviszony (It is Mary’s cat.);
- a ’have got’ állító, tagadó, kérdő alakjai.
Térbeli viszonyok:
- helymeghatározás (Where?);
- elöljárószók (in, on, under, next to).
Időbeli viszonyok:
- időpont: egész órák (What’s the time? It’s ... o’clock.).
Modalitás:
- a ’can’ segédige állító, tagadó, kérdő alakjai.
Mennyiségi viszonyok:
- tőszámnevek 1-től 20-ig;
- főnevek egyes és többes száma;
- egyes és többes számú testrészek.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek (nemzetiségek, színek, méretek, állapotok).
Logikai viszonyok:
- a ’but’ kötőszó használata.
Szövegösszetartó eszközök:
- mutató névmások (this/these);
- határozott, határozatlan névelők (a/an, the).
Témalista
Témakör	Óraszám	
Az én világom - személyes adatok, bemutatkozás, ismerkedés, köszönés, elköszönés	3	
A család és barátok - családtagok, barátok, foglalkozások	6	
Ház, lakás (1) - berendezési tárgyak a lakásban/házban; a lakás/ház bemutatása	5	
Ház/lakás (2) - állatok és növények a ház körül	3	
Vadállatok, állatkert	5	
Mindennapi életük - a mindennapi élet tevékenységei; napszakok	4	
Az iskola - tanórai kérések, kérdések, utasítások; iskolai tárgyak, tantárgyak	6	
Vásárlás - alapvető árucikkek; pénznemek	5	
Étkezés - mindennapi étkezéseink; alapvető étel- és italfajták	5	
Számok (1) - számok 1-től 20-ig	4	
Számok (2) - alapműveletek	2	
Időjárás - időjárási viszonyok, évszakok; ünnepek	5	
Öltözködés - ruhadarabok; személyek külsejének leírása; tetszés, nemtetszés	6	
Szabadon felhasználható órák (pl. mondókák, versek, dalok tanulására, gyakorlásra, összefoglalásra, számonkérésre)	15	
Követelmények
Beszédértés
A tanuló értse meg:
- az ismerős szavakat a személyére és családjára vonatkozóan;
- az óravezetéshez illetve az elsajátítandó tananyaghoz szükséges kérdéseket, utasításokat.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes:
- megnevezni ismert dolgokat;
- 4-5 dalt, mondókát, kiszámolót reprodukálni megközelítőleg helyes hanglejtéssel szavakat, egyszerű mondatokat ismételni;
- a magyartól eltérő írásjegyeket felismerni és hangoztatni;
- egy szóval vagy hiányos mondattal válaszolni az ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre.
Írás
A tanuló legyen képes:
- egyszerű szöveget lemásolni illetve tollbamondás után leírni;
- egyszerű kifejezéseket emlékezetből leírni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 200 aktív, 150 passzív szóból, kifejezésből álljon.
4. évfolyam
Időkeret: 74 óra/év (2 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés, elköszönés;
- megszólítás, bemutatás, bemutatkozás;
- érdeklődés,
- mások hobbija, kedvenc tevékenysége iránt;
- mások éppen folyamatban lévő tevékenysége iránt;
- az időjárás iránt;
- mások hétköznapi és ünnepi tevékenysége iránt;
- más nemzetek szokásai iránt;
- jókívánságok, gratuláció, köszönet;
- búcsúzás.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- akarat, kívánság, utasítás;
- öröm, dicséret, csodálkozás;
- jókívánság, gratuláció;
- sajnálkozás, kritika;
- tetszés, nem tetszés.
Információcsere
- információkérés, információadás;
- személyes adatok;
- útbaigazítás kérése és arra reagálás;
- dolgok azonosítása, megnevezése;
- családtagok;
- foglalkozások;
- színek;
- használati tárgyak;
- testrészek;
- alapvető árucikkek;
- iskolai tárgyak;
- tantárgyak;
- állatok;
- a hét napjai;
- idő kifejezése;
- szabadidős tevékenységek;
- ház részei;
- bútorok a lakásban;
- házimunka,
- ruhadarabok,
- dolgok, események leírása;
- napi szokásos tevékenységek;
- kedvenc tárgyak;
- helymeghatározás;
- tudás-nem tudás.
Fogalomkörök
Létezés kifejezése:
- a ’to be’ ige jelen idejű állító, tagadó és kérdő alakjai;
- there is/there are szerkezet állító, tagadó és kérdő alakjai.
Cselekvés, történés kifejezése:
- igék;
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- az egyszerű és a folyamatos jelen idő összehasonlítása;
- felszólító mód.
Birtoklás kifejezése:
- birtokos névmási jelzők (my, your stb.);
- birtokos eset (It is Mary’s cat.).
Térbeli viszonyok:
- hely és irány meghatározása;
- elöljárószók (in, on, under, next to, behind, in front of, between).
Időbeli viszonyok:
- időpontok kifejezése (at four o’clock, at quarter to five);
- napszakok (at night, in the afternoon);
- a hét napjai (on Thursday);
- gyakoriság kifejezése (never, rarely, sometimes stb.);
- időhatározók (every week; now).
Modalitás:
- a ’can’ segédige állító, tagadó, kérdő alakjai;
- ’must/mustn’t’ segédigék.
Mennyiségi viszonyok:
- tőszámnevek 1-től 100-ig;
- főnevek egyes és többes száma;
- egyes és többes számú testrészek;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek (nemzetiségek, színek, méretek, állapotok);
- melléknevek fokozása;
- nemzetiség kifejezése (from Hungary).
Logikai viszonyok:
- az ’and, what, but’ kötőszó használata;
- az ’or’ használata.
Szövegösszetartó eszközök:
- mutató névmások (this/these);
- határozott, határozatlan névelők (a/an, the);
- személyes névmások;
- mutatószavak;
- ’some’.
Témakörök
Témakör	Óraszám	
Az én világom - személyes adatok, bemutatkozás, ismerkedés, köszönés, elköszönés	2	
A család és barátok - családtagok, barátok, foglalkozások	6	
Ház, lakás (1) - berendezési tárgyak a lakásban/házban; a lakás/ház bemutatása	5	
Ház/lakás (2) - állatok és növények a ház körül	3	
Vadállatok; állatkert	5	
Mindennapi életük - a mindennapi élet tevékenységei; napszakok	4	
Az iskola - tanórai kérések, kérdések, utasítások; iskolai tárgyak, tantárgyak	6	
Vásárlás - alapvető árucikkek; pénznemek	5	
Étkezés - mindennapi étkezéseink; alapvető étel- és italfajták	5	
Számok (1) - számok 1-től 20-ig	4	
Számok (2) - alapműveletek	2	
Időjárás - időjárási viszonyok, évszakok; ünnepek	5	
Öltözködés - ruhadarabok; személyek külsejének leírása; tetszés, nemtetszés	6	
Szabadon felhasználható órák (pl. mondókák, versek, dalok tanulására, gyakorlásra, összefoglalásra, számonkérésre)	16	
Követelmények
Beszédértés
A tanuló:
- az ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, rövid kéréseket, utasításokat, azokra cselekvéssel válaszol;
- megérti a hozzá intézett gondosan és lassan megfogalmazott kérdéseket.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes:
- ismert dolgokat megnevezni;
- 5-6 dalt, mondókát, kiszámolót reprodukálni;
- kifejezni a tudást illetve a nem tudást (can / cannot);
- véleményt nyilvánítani (like / don’t like);
- néhány ismeretlen szót is tartalmazó egyszerű, rövid szöveget megközelítőleg helyes hanglejtéssel felolvasni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes:
- felismerni a tanult szavak írott alakját;
- megérteni az ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, néhány szóból álló mondatokat;
- megtalálni információkat ismert nyelvi elemekből álló egymondatos szövegben.
Írás
A tanuló legyen képes:
- a tanult témakörhöz kapcsolódó egyszerű, rövid szöveget tollbamondás után lejegyezni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 350 aktív, 150 passzív szóból, kifejezésből álljon.
5-8. évfolyam
Célok és feladatok
A tanulók a nyelvtanulás e szakaszában már megértik a tanár kéréseit, óravezetéshez használt utasításait. Fontos, hogy a nyelvtanulás iránti vágyuk, a kíváncsiságuk továbbra is fennmaradjon. Ez a sikerélményhez juttatással, az önbizalmuk növelésével, valamint a tanulók érdeklődését fenntartó témaválasztással érhető el. A témák kapcsolatban állnak a többi tantárgy tartalmával, ezáltal tudatosul a tanulókban, hogy az idegen nyelvet nem öncélúan tanulják, hanem azért, hogy minél szélesebb körből legyenek képesek információt gyűjteni illetve feldolgozni. Továbbra is a receptív készségek (hallott és írott szöveg értése) kapják a főszerepet, de egyre inkább előtérbe kerül a beszédkészség fejlesztése.
Életkori sajátosságuknak megfelelően a tanulók tanári segítséggel megismerik a hasonlóságon alapuló nyelvtani szerkezetekkel. A cél az, hogy tudatosuljon bennük ezek képzése és használata. Fokozatosan megismerik a nyelv szabályszerűségeit, bár a nyelvhelyesség még nem erősségük. Ösztönözni kell őket arra, hogy a nyelvi hibákat maguk vegyék észre és javítsák azokat, ezáltal válhatnak autonóm nyelvtanulóvá.
A nyolcadik évfolyam végére a tanulóknak képessé kell válniuk a nyelvtanulási stratégiák olyan szintű használatára, amely lehetővé teszi számukra az őket iskolán kívül érő idegen nyelvi hatások (filmek, zene, könyvek, újságok stb.) hasznosítását, valamint az irányított önálló tanulást.
Fejlesztési követelmények
- Alakuljon ki a tanuló érdeklődése más népek kultúrája és élete iránt;
- Életkorának és egyéniségének megfelelően fedezze fel az idegennyelv-tanulás sajátos módszereit, és fokozatosan sajátítsa el azokat;
- Használjon továbbfejleszthető nyelvtanulási stratégiákat;
- Fokozódó önbizalmának köszönhetően merjen idegen nyelven megszólalni;
- Legyen képes információt gyűjteni és nyújtani közvetlen környezetéről;
- Használja fel a nyelvtudásának fejlesztéséhez az őt osztálytermen kívül érő idegen nyelvi hatásokat.
Témalista
5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Az én világom 	Emberi kapcsolatok	
A család és barátok 	Tágabb környezetünk	
Ház, lakás 	Természeti környezetünk	
Vadállatok; állatkert	Az iskola világa	
Mindennapi életünk	Egészség, betegség	
Az iskola 	Időjárás; öltözködés	
Vásárlás 	Étkezés	
Étkezés 	Utazás	
Számok, alapműveletek	Szabadidő, szórakozás	
Időjárás, öltözködés		
Más népek élete		
5. évfolyam
Időkeret: 111 óra/év (3 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társas érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés, elköszönés;
- megszólítás, bemutatkozás;
- érdeklődés;
- mások hogyléte iránt;
- mások hobbija, kedvenc tevékenysége iránt;
- múltbeli események iránt;
- az időjárás iránt;
- mások hétköznapi és ünnepi tevékenysége iránt;
- más nemzetek szokásai iránt;
- figyelemfelhívás;
- búcsúzás.
Információcsere
- információkérés, információadás;
- tudás, nem tudás;
- dolgok, személyek megnevezése, leírása:
- színek;
- ruházat;
- családtagok;
- foglalkozások;
- használati tárgyak;
- testrészek;
- gyakori betegségek;
- alapvető árucikkek;
- ételek, receptek;
- iskolai tárgyak;
- tantárgyak;
- tárgyak az osztályban;
- állatok;
- hónapok;
- dátum;
- szabadidős tevékenységek;
- bútorok a lakásban;
- házimunka;
- rendszeresen ismétlődő tevékenységek;
- szokások;
- folyamatban lévő események;
- múltbeli események;
- személyek leírása;
- állatok leírása;
- gyakori betegségek tünetei;
- tudás, nem tudás.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- egyetértés, egyet nem értés;
- tetszés, nem tetszés;
- akarat, kívánság, szándék;
- gratulációk, jókívánságok;
- érdeklődés, közömbösség kifejezése.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- javaslat és arra reagálás;
- udvarias kérés;
- meghívás és arra reagálás;
- tanácsadás;
- figyelmeztetés, utasítás;
- segítség felajánlása, elfogadása.
Fogalomkörök
Cselekvés, történés, létezés kifejezése:
- a ’to be’ ige jelen idejű állító, tagadó és kérdő alakjai;
- there is/there are szerkezet állító, tagadó és kérdő alakjai, a hangsúlyos állítmány;
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- az egyszerű és a folyamatos jelen idő összehasonlítása;
- egyszerű múlt idő (szabályos és rendhagyó múlt idejű igék) állító, tagadó és kérdő alakjai;
- az egyszerű jelen idő és az egyszerű múlt idő összehasonlítása;
- jövő idő kifejezése (be going to).
Birtoklás kifejezése:
- birtokos névmási jelzők (my, your stb.);
- birtokviszony (It is Mary’s cat.);
- a ’have got’ állító, tagadó, kérdő alakjai;
- az ’of’ használata (a bar of chocolate).
Térbeli viszonyok:
- hely és irány meghatározása;
- helyre vonatkozó elöljárószók.
Időbeli viszonyok:
- időpontok kifejezése;
- időre vonatkozó elöljárószók;
- napszakok;
- hónapok;
- dátum;
- gyakoriságot kifejező határozók;
- időhatározók.
Modalitás:
- a ’can’ segédige állító, tagadó, kérdő alakjai;
- ’must, shall’ segédigék;
- ’have to’ szerkezet.
Mennyiségi viszonyok:
- tőszámnevek;
- sorszámnevek;
- főnevek egyes és többes száma;
- a rendhagyó főnevek többes száma (children, men, women);
- egyes és többes számú testrészek;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek;
- ’some, any’.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek;
- melléknevek fokozása;
- ’as...as’.
Logikai viszonyok:
- kötőszavak (and, but).
Szövegösszetartó eszközök:
- mutató névmások (this/these, that/those);
- határozott, határozatlan névelők (a/an, the);
- személyes névmások;
- határozatlan névmások (something, anything);
- mutatószavak.
Témakörök
Témakör	Óraszám	
Az én világom - személyes adatok, bemutatkozás, ismerkedés, köszönés, elköszönés, mit szeretek, mit nem	5	
A család és barátok - családtagok, barátok, foglalkozások	6	
Ház, lakás - berendezési tárgyak a lakásban/házban; a lakás/ház bemutatása, állatok és növények a ház körül	6	
Vadállatok; állatkert	3	
Mindennapi életük (1) - a mindennapi élet tevékenységei; napszakok	7	
Mindennapi életünk (2) - szabadidős tevékenységek	3	
Az iskola - tanórai kérések, kérdések, utasítások; iskolai tárgyak, tantárgyak	10	
Vásárlás - alapvető árucikkek; pénznemek	8	
Étkezés - mindennapi étkezéseink; alapvető étel- és italfajták	8	
Időjárás - időjárási viszonyok, évszakok; ünnepek	7	
Egészség - betegség	4	
Öltözködés - ruhadarabok; személyek külsejének leírása; tetszés, nemtetszés	6	
Más népek élete, kultúrája	8	
Szabadon felhasználható órák (pl. versek, dalok tanulására, gyakorlásra, összefoglalásra)	30	
Követelmények
Beszédértés
A tanuló legyen képes:
- megérteni az ismert nyelvi eszközökkel kifejezett kéréseket, utasításokat, azokra cselekvéssel válaszolni;
- megérteni a ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kérdéseket;
- kiszűrni fontos információkat ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes:
- ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre néhány szóban vagy egyszerű mondatokban válaszolni;
- tanult minta alapján egyszerű mondatokban közlést megfogalmazni;
- tényszerű, egyszerű információkat kérni;
- tanult minta alapján egyszerű párbeszédben részt venni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes:
- megérteni az ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű mondatokat;
- megtalálni fontos információkat ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből;
- megérteni az ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott rövid szöveg lényegét.
Írás
A tanuló legyen képes:
- egyszerű, tényszerű információkat leírni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 500 aktív, 200 passzív szóból, kifejezésből álljon.
6. évfolyam
Időkeret: 111 óra/év (3 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társas érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés;
- megszólítás, bemutatkozás;
- köszönet és arra reagálás;
- bocsánatkérés és arra reagálás;
- jókívánságok, gratuláció és arra reagálás;
- búcsúzás, elköszönés.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- egyetértés, egyet nem értés;
- tetszés, nem tetszés;
- akarat, kívánság, szándék kifejezése.
Információcsere
- információkérés, információadás;
- személyes adatokról;
- kérdőívek;
- útbaigazítás;
- tudás-nem tudás kifejezése;
- igenlő vagy nemleges válasz;
- dolgok azonosítása, megnevezése;
- családtagok, rokonok;
- szabadidős tevékenységek;
- tantárgyak;
- napirend;
- a ház/lakás részei, berendezési tárgyak;
- dolgok, események leírása;
- rendszeresen ismétlődő tevékenységek;
- szokások;
- folyamatban lévő események;
- személyes élmények, tapasztalatok leírása;
- személyek leírása;
- állatok leírása;
- tervek, szándékok leírása;
- városok leírása;
- filmek, filmkritikák;
- iskolai szabályok, iskolai élet.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- javaslat és arra reagálás;
- udvarias kérés;
- meghívás és arra reagálás;
- tanácsadás;
- figyelmeztetés, utasítás;
- segítség felajánlása, elfogadása;
- kínálás és arra reagálás.
Fogalomkörök
Cselekvés, történés, létezés kifejezése:
- a ’to be’ ige jelen idejű állító, tagadó és kérdő alakjai;
- there is/there are szerkezet állító, tagadó és kérdő alakjai, a hangsúlyos állítmány;
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- az egyszerű és a folyamatos jelen idő összehasonlítása;
- egyszerű múlt idő (szabályos és rendhagyó múlt idejű igék) állító, tagadó és kérdő alakjai;
- az egyszerű jelen idő és az egyszerű múlt idő összehasonlítása;
- folyamatos múlt idő;
- az egyszerű múlt és a folyamatos múlt idő összehasonlítása;
- jövő idő kifejezése (be going to; will, folyamatos jelen idős szerkezet használata az előre elrendezett tevékenységek kifejezésére);
- a befejezett jelen idő állító, tagadó és kérdő alakjai (a befejezett melléknévi igenevek használata).
Birtoklás kifejezése:
- birtokos névmási jelzők (my, your stb.);
- birtokviszony (It is Mary’s cat.);
- a ’have got’ állító, tagadó, kérdő alakjai;
- az ’of’ használata (a bar of chocolate).
Térbeli viszonyok:
- hely és irány meghatározása;
- helyre vonatkozó elöljárószók.
Időbeli viszonyok:
- időpontok kifejezése;
- időre vonatkozó elöljárószók;
- napszakok;
- hónapok;
- dátum;
- gyakoriságot kifejező határozók;
- időhatározók (every day, at the moment, ever, never).
Modalitás:
- ’can, must/mustn’t, should/shouldn’t’ segédigék;
- ’have to/don’t have to’ szerkezet.
Mennyiségi viszonyok:
- többjegyű számok;
- főnevek egyes és többes száma;
- a rendhagyó főnevek többes száma;
- egyes és többes számú testrészek;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek;
- ’some, any’.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek;
- melléknevek fokozása;
- ’as...as’.
Logikai viszonyok
- kötőszavak (and, or, but, because).
Szövegösszetartó eszközök:
- mutató névmások (this/these, that/those);
- határozott, határozatlan névelők (a/an, the);
- személyes névmások;
- határozatlan névmások (something, anything, anywhere, nothing, nowhere);
- mutatószavak;
- szókapcsolatok;
- jelzői birtokos névmások;
- több tagból álló igék.
Témakörök
Témakör	Óraszám	
Az én világom - személyes adatok, bemutatkozás, ismerkedés, köszönés, elköszönés, mit szeretek, mit nem	4	
A család és barátok - családtagok, barátok, foglalkozások	8	
Ház, lakás - berendezési tárgyak a lakásban/házban; a lakás/ház bemutatása	6	
Mindennapi életük (1) - a mindennapi élet tevékenységei, szokások	6	
Mindennapi életünk (2) - szabadidős tevékenységek	4	
Az iskola - tanórai kérések, kérdések, utasítások; iskolai tárgyak, tantárgyak	12	
Vásárlás - alapvető árucikkek; pénznemek	10	
Étkezés - mindennapi étkezéseink; alapvető étel- és italfajták, receptek	6	
Időjárás - időjárási viszonyok, évszakok; ünnepek	5	
Egészség - betegség	4	
Öltözködés - ruhadarabok; személyek külsejének leírása; tetszés, nemtetszés	6	
Más népek élete, kultúrája	10	
Szabadon felhasználható órák (pl. versek, dalok tanulására, tanulási stratégiák kialakítására, gyakorlásra, összefoglalásra)	30	
Kimeneti követelmények 6. évfolyam végén
Beszédértés
A tanuló legyen képes:
- megérteni az ismerős szavakat, fordulatokat, melyek személyére, családjára, közvetlen környezetére vonatkoznak;
- megérteni az utasításokat, azokra cselekvéssel válaszolni;
- megérteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kéréseket, kérdéseket, közléseket;
- kiszűrni fontos információkat jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből;
- megérteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szöveg lényegét.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes:
- ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre egyszerű mondatokban válaszolni;
- tényszerű, egyszerű információkat kérni;
- tanult minta alapján egyszerű mondatokban közlést megfogalmazni;
- tanult minta alapján egyszerű párbeszédben részt venni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes:
- felismerni és megérteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű mondatokat;
- megtalálni fontos információkat jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből;
- megérteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott rövid szöveg lényegét.
Írás
A tanuló legyen képes:
- ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű mondatokat helyesen leírni;
- egyszerű közléseket és kérdéseket a tanult minta alapján írásban megfogalmazni;
- egyszerű, strukturált szöveget (baráti üzenetet, képeslapot) létrehozni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 600 aktív, 250 passzív szóból, kifejezésből álljon.
7. évfolyam
Időkeret: 111 óra/év (3 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társas érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés;
- megszólítás, bemutatkozás;
- köszönet és arra reagálás;
- bocsánatkérés és arra reagálás;
- jókívánságok, gratuláció és arra reagálás;
- érdeklődés hogylét iránt és arra reagálás;
- engedélykérés és arra reagálás;
- búcsúzás, elköszönés.
Érzelem kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- öröm - bánat;
- elégedettség, elégedetlenség;
- izgalom;
- aggodalom;
- remény;
- bánat;
- bosszúság.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- egyetértés, egyet nem értés;
- tetszés, nem tetszés;
- akarat, kívánság, szándék, kötelezettség, képesség, lehetőség;
- véleménykérés és arra reagálás;
- szándék, terv.
Információcsere
- információkérés, információadás;
- személyes adatokról;
- kérdőívek;
- útbaigazítás;
- tudás-nem tudás;
- igenlő vagy nemleges válasz;
- dolgok azonosítása, megnevezése, leírás;
- foglalkozások, munkahelyek;
- öltözködés, divat;
- ruhák részei;
- anyagok, háztartási eszközök;
- ételek;
- testrészek;
- állatok;
- időjárás;
- közlekedési eszközök;
- földrajzi helyek;
- személyek, személyiség;
- szokások;
- egészségügyi panaszok és azok kezelése;
- események leírása.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- javaslat és arra reagálás;
- udvarias kérés;
- meghívás és arra reagálás;
- tanácsadás;
- figyelmeztetés, utasítás, tiltás, felszólítás;
- segítség felajánlása, elfogadása;
- kínálás és arra reagálás;
- bíztatás, meggyőzés.
Interakcióban jellemző kommunikációs szándékok:
- nem értés;
- betűzés kérése, betűzés;
- felkérés lassabb, tagoltabb beszédre.
Fogalomkörök
Cselekvés, történés, létezés kifejezése:
- jelenidejűség; állapotot kifejező igék (want, think, like, know);
- befejezett jelen idő (a for és since használata);
- múltidejűség; az egyszerű múlt és a folyamatos múlt idő összehasonlítása;
- az egyszerű múlt és a befejezett jelen összehasonlítása (a been és gone használata);
- szenvedő szerkezet különböző igeidőkben.
Birtoklás kifejezése:
Térbeli viszonyok:
- helyre vonatkozó elöljárószók;
- helyhatározók.
Időbeli viszonyok:
- időre vonatkozó elöljárószók;
- időhatározók.
Modalitás:
- kötelesség, tiltás: (must/mustn’t, have to/had to);
- képesség: (can/can’t, could/couldn’t, be able to).
Mennyiségi viszonyok:
- tő- és sorszámnevek;
- rendhagyó többes számú főnevek;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek fokozása;
- rendhagyó melléknevek fokozása (good; bad).
Logikai viszonyok:
- feltételes mondatok (1-es típus).
Szövegösszetartó eszközök:
- kötőszavak;
- több tagból álló igék;
- névmások.
Témakörök
Témakör	Óraszám	
Emberi kapcsolatok	
A családi élet, házimunka; háztartási eszközök	5	
Foglalkozások; munkahelyek	4	
Ünnepek	4	
Barátság, emberek belső tulajdonságai	5	
Tágabb környezetünk	
Településtípusok; városi élet - vidéki élet; lakóhelyünk; fővárosunk nevezetességei	8	
Célnyelvi ország(ok) bemutatása	8	
Természeti környezetünk	
Növények, állatok	6	
Az iskola világa	
Iskolai élet, iskolám bemutatása	6	
Iskolai élet a célnyelvi ország(ok)ban	4	
Egészség, betegség	
Az emberi test részei, leggyakoribb betegségek (panaszok, kezelések); orvosnál; gyógyszertárban	4	
Baleset, sérülések, kórházban	4	
Időjárás; öltözködés	
Évszakok, időjárás	3	
Divat; ruhák részei	3	
Étkezés	
Ételkészítés, étkezési szokások	5	
Vendéglő, rendelés, fizetés, reklamáció	3	
Utazás	
Utazási előkészületek, szállásfoglalás, pénzváltás	2	
Utazási eszközök, módok	3	
Szabadidő, szórakozás	
Hobbi, szabadidős tevékenységek, sportok	4	
Szabadon felhasználható (pl. tanulási stratégiák kialakítására, gyakorlásra, összefoglalásra, dalok, versek tanulására)	30	
Követelmények
Beszédértés
A tanuló legyen képes:
- megérteni a hozzá intézett gondosan és lassan megfogalmazott utasításokat, azokra cselekvéssel válaszolni;
- megérteni a rövid, világos és egyszerű üzenetek, bejelentések, egyéb gyakori szövegek lényegét;
- kiszűrni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szövegből a fontos információkat.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes:
- jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre egyszerű mondatokkal válaszolni;
- egyszerű mondatokban közlést megfogalmazni;
- kérdéseket feltenni;
- eseményeket elmesélni;
- megértési probléma esetén segítséget kérni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes:
- elolvasni jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szöveget;
- megérteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott szöveg lényegét;
- megtalálni fontos információkat jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szövegben.
Írás
A tanuló legyen képes:
- jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott szöveget helyes írni;
- egyszerű kérdéseket és közléseket írásban megfogalmazni;
- egyszerű szöveget (üdvözlet, baráti levél) létrehozni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 800 aktív, 300 passzív szóból, kifejezésből álljon.
8. évfolyam
Időkeret: 111 óra/év (3 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társas érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés;
- megszólítás, bemutatkozás;
- köszönet és arra reagálás;
- bocsánatkérés és arra reagálás;
- jókívánságok, gratuláció és arra reagálás;
- érdeklődés hogylét iránt és arra reagálás;
- engedélykérés és arra reagálás;
- búcsúzás, elköszönés.
Érzelem kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- öröm -bánat;
- elégedettség, elégedetlenség;
- izgalom;
- aggodalom;
- remény;
- bánat;
- bosszúság.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- egyetértés, egyet nem értés;
- tetszés, nem tetszés;
- akarat, kívánság, szándék, kötelezettség, képesség, lehetőség;
- véleménykérés és arra reagálás;
- szándék, terv;
- dicséret, kritika.
Információcsere
- információkérés, információadás;
- személyes adatok;
- kérdőívek;
- útbaigazítás;
- tudás-nem tudás;
- igenlő vagy nemleges válasz;
- dolgok azonosítása, megnevezése, leírása;
- emberi és társadalmi viszonyok;
- iskolai kellemetlenségek;
- környezeti, társadalmi problémák;
- szabadidő, szórakozás;
- időpont egyeztetés;
- lakóhely, lakáskörülmények;
- az ideális otthon;
- nyaralás, utazás;
- kormányzati berendezkedés;
- általános események elmesélése;
- sportesemények elmesélése;
- használati tárgyak;
- a test működése;
- tinédzserek élete;
- szokásos cselekvések;
- ház/lakás részei, bútorok;
- a tudomány világa;
- események leírása.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- javaslat és arra reagálás;
- udvarias kérés;
- meghívás és arra reagálás;
- tanácsadás;
- figyelmeztetés, utasítás, tiltás, felszólítás;
- segítség felajánlása, elfogadása;
- kínálás és arra reagálás;
- bíztatás, meggyőzés.
Interakcióban jellemző kommunikációs szándékok:
- visszakérdezés, ismétlés kérése;
- nem értés;
- betűzés kérése, betűzés;
- felkérés lassabb, tagoltabb beszédre.
Fogalomkörök
Cselekvés, történés, létezés kifejezése:
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- befejezett jelen idő;
- egyszerű múlt idő;
- a ’used to’ használata;
- jövő idő (be going to; will).
Birtoklás kifejezése:
- a ’have’ múlt idejű alakjai;
- birtokos melléknevek;
- birtokos névmások;
- birtokos eset;
- az ’of’-os birtokos szerkezet.
Térbeli viszonyok:
- irányok;
- helymeghatározás;
- képleírások.
Időbeli viszonyok:
- időkifejezések;
- időre vonatkozó elöljárószók;
- időhatározók;
- időtartam; gyakoriság.
Modalitás:
- valószínűség, lehetőség: (may, might);
- tiltás: (mustn’t,);
- szükségesség: (should/shouldn’t);
- lehetőség: (might).
Mennyiségi viszonyok:
- megszámlálható és megszámlálhatatlan főnevek.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek fokozása;
- rendhagyó melléknevek fokozása;
- hasonlító mellékmondatok.
Logikai viszonyok:
- ige + -ing szerkezetek és a főnévi igenév;
- feltételes mondatok (2-es típus).
Függő beszéd:
- jelen idejű állítmánnyal.
Szövegösszetartó eszközök:
- vonatkozó névmások;
- kötőszavak;
- határozott és határozatlan névelők;
- visszaható névmások.
Témalista
Témakör	Óraszám	
Emberi kapcsolatok	
A családi élet, házimunka; háztartási eszközök	5	
Foglalkozások; munkahelyek	4	
Ünnepek	2	
Barátság, emberek belső tulajdonságai	4	
Tágabb környezetünk	
Településtípusok; városi élet - vidéki élet; lakóhelyünk; fővárosunk nevezetességei	8	
Célnyelvi ország(ok) bemutatása	9	
Természeti környezetünk	
Növények, állatok, környezetvédelem	6	
Az iskola világa	
Iskolai élet, iskolám bemutatása	6	
Iskolai élet a célnyelvi ország(ok)ban	4	
Egészség, betegség	
Az emberi test részei, leggyakoribb betegségek (panaszok, kezelések); orvosnál; gyógyszertárban	6	
Baleset, sérülések, kórházban	4	
Időjárás; öltözködés	
Évszakok, időjárás	3	
Divat; ruhák részei	2	
Étkezés	
Ételkészítés, étkezési szokások	3	
Vendéglő, rendelés, fizetés, reklamáció	3	
Utazás	
Utazási előkészületek, szállásfoglalás, pénzváltás	4	
Utazási eszközök, módok	3	
Szabadidő, szórakozás	
Hobbi, szabadidős tevékenységek, sportok	5	
Szabadon felhasználható (pl. tanulási stratégiák kialakítására, gyakorlásra, összefoglalásra, dalok, versek tanulására)	30	
Kimeneti követelmények 8. évfolyam végén
Beszédértés
A tanuló legyen képes:
- megérteni az ismerős szavakat, fordulatokat, melyek személyére, családjára, közvetlen környezetére vonatkoznak;
- megérteni a hozzá intézett gondosan és lassan megfogalmazott instrukciókat;
- követni rövid, egyszerű útbaigazításokat;
- megérteni a tanárának a tananyaggal kapcsolatos egyszerű angol nyelvű magyarázatát;
- kikövetkeztetni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb.100 szavas szövegből az ismeretlen nyelvi elem jelentését;
- elkülöníteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb.100 szavas szövegben a lényeges információt a lényegtelentől.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes:
- egyszerű beszélgetésben részt venni, amennyiben a partner lassan, jól artikulálva beszél;
- feltenni és megválaszolni egyszerű kérdéseket ismerős témára és helyzetre vonatkozóan;
- önmagát, lakóhelyét egyszerű fordulatokkal leírni;
- fenntartani a beszélgetést, pl. új témát kezdeményezni, problémát felvetni;
- részt venni egyszerű, begyakorolt, hétköznapi témákról szóló beszélgetésben, mely közvetlen információcserét igényel ismert tevékenységgel kapcsolatban;
- képes magát megértetni társasági beszélgetésben.
Olvasott szöveg értése
A tanuló képes:
- megérteni az ismerős szavakat feliratokon, reklámokban, katalógusokban;
- elkülöníteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szövegben a lényeges információt a lényegtelentől;
- kikövetkeztetni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szövegből az ismeretlen nyelvi elem jelentését.
Írás
A tanuló képes:
- egyszerű nyomtatványt kitölteni;
- rövid üzenetet megírni;
- magáról és kitalált személyekről egyszerű fordulatokat és mondatokat írni;
- ismert nyelvtani szerkezetek felhasználásával tényszerű információt közvetítő, kb. 50 szavas szöveget írni;
- kb. 50 szavas jellemzést, beszámolót írni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 1200 aktív, 400 passzív szóból, kifejezésből álljon.
MATEMATIKA
1-4. évfolyam
Bevezetés
A 21. századi matematika tanítás alapvető célja az általános emberi készségek, képességek, személyiségjegyek fejlesztése, a természettudományos gondolkodásmód és a helyes tanulási szokások kialakítása. Ezt tapasztalatokra, megfigyelésekre, tevékenykedtetésre, következtetésekre alapozott tanítással érhetjük el, amely során a tanulók felkészülnek az önálló ismeretszerzésre, az örömet nyújtó egész életen át tartó tanulásra. Tanulóink így válnak kreatív, problémafelismerő és problémamegoldó gondolkodásmódú, környezetük jelenségeire érzékeny felnőtté.
A matematika tanulása az első négy évfolyamon alapozó jellegű, a nevelési-oktatási feladatok közül a képességfejlesztésnek, a kreatív és kritikai gondolkodás kialakításának van kiemelt szerepe.
Az alapozó szakasz a tanulói kíváncsiságra és érdeklődésre épít, és az ezáltal motivált munkával fejleszti a tanulók megismerési és gondolkodási képességét, felelősségtudatát, a kitartását és előmozdítja érzelemviláguk gazdagodását. Mintákat ad az ismeretszerzéshez, a feladat és problémamegoldáshoz, megalapozza a tanulási szokásokat.
Az alsó tagozatos matematikatanítás feladata a tevékenységeken, gyakorlati tapasztalatokon keresztül az alapvető matematikai ismeretek elsajátíttatása, alapkészségek kialakítása (értő olvasás, íráskészség, számfogalom fejlesztése), gondolkodási módszerek alapozása.
Az eredményes tanulás feltétele, hogy felkeltsük az érdeklődést a tantárgy iránt, biztosítsunk lehetőséget az önálló tapasztalatszerzésre.
Kerettantervünkben az alsó tagozatos matematikatanítás egy lehetséges változatát mutatjuk be, mely első és második osztályban heti 4,5, harmadik és negyedik osztályban pedig heti 4 órára készült. A kevesebb óraszámban tanítók a szabadon felhasználható és a gyakorló órákból hagyhatnak el, így számukra is használhatóvá válik ajánlásunk.
Célok és feladatok
- Felidézni és rendszerezni az előzetes ismereteket.
- Felkelteni az érdeklődést a matematika tantárgy iránt.
- Fejleszteni a megismerő képességeket: tapasztalatszerzés, képzelet, emlékezet, gondolkodás, rendszerezés, összefüggések felismerése.
- Felfedeztetni a matematika és a valóság elemi kapcsolatát.
- Kialakítani a helyes tanulási szokásokat, az önálló ismeretszerzés képességét.
- Fejleszteni a tanulók beszélt és írott kommunikációs kultúráját.
- Fejleszteni a tanulók önismeretét, önértékelését.
- Fejleszteni a problémafelismerő és problémamegoldó, alkotó gondolkodásmódot.
- Biztos szám- és műveletfogalmat kialakítani, fejleszteni a számolási készséget.
Az értékelés elvei és eszközei
A tanév során az értékelés alapja a tanulók állandó megfigyelése. Folyamatos fejlesztő célzatú szóbeli értékelés visszajelzést ad a tanuló számára munkájának eredményességéről, rendszeres tanulásra ösztönöz.
A tanév eleji felmérés segíti a tanítót a tanulók előzetes ismereteinek feltérképezésében, útmutatást ad a tanulócsoportra szabott tanítási módszerek, eljárások kiválasztásában.
Témákat lezáró írásbeli felmérések tájékoztatják a tanítót, a tanulót és a szülőt a tanuló teljesítményéről a helyi tantervben rögzített követelményekhez viszonyítva.
A tanév végi felmérés megmutatja az adott évfolyamon elsajátított ismeretek mennyiségét és minőségét.
Az értékelés kiemelt szempontjai:
- a tanulók önmagukhoz mért fejlődése,
- az alapvető készségek, képességek fejlettségi szintje,
- tárgyi tevékenységben való jártasság,
- tanult műveletek értelmezése,
- a tanult számolási eljárások ismerete és alkalmazása.
1. osztály
Időkeret: 164 óra/év (4,5 óra/hét)

Fejezetek	Az új tananyag feldolgozásának óraszáma	A gyakorlás 
óraszáma	Az összefoglalás, ellenőrzés 
óraszáma	
I. Gondolkodási módszerek alapozása	4, folyamatos			
II. Számtan, algebra	91	18	10	
III. Geometria, mérés	18	5	2	
IV. Valószínűségi játékok, statisztika	4			
Szabadon felhasználható órakeret		18		
I. Gondolkodási módszerek alapozása
Célok és feladatok
- A tapasztalatok megfogalmazásával a szóbeli kifejezőképességet fejleszteni.
- Növelni a figyelem terjedelmét és tartósságát.
- Az érzékelés pontosságát fejleszteni, a tudatosodást segíteni.
- Fejleszteni a megfigyelőképességet.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Tárgyak összehasonlítása, szétválogatása, osztályozása, sorba rendezése megadott vagy választott szempont szerint. 
Mennyiségek előállítása kirakással, ábrázolással. 
Mennyiségek összehasonlítása. 
Kapcsolatok, összefüggések megfigyelése, leolvasása. 
Igaz-hamis állítások megfogalmazása; egyszerű állítások igaz vagy hamis voltának eldöntése. 
Nyitott mondatok igazzá tétele. 
Szöveges feladatok értelmezése. 
Tárgyi tevékenységgel egyszerű kombinatorikus lehetőség előállítása. 
Tárgysorozat képzése, folytatása a megadott, választott, felismert összefüggés szerint. 
Számsorozat képzése növekvő, csökkenő sorrendben. 
Számok, mennyiségek közötti kapcsolatok jelölése nyíllal. 
Szabályjátékok. Egyszerűbb összefüggések, szabályszerűségek felismerése.	Összehasonlítás, azonosítás, megkülönböztetés képessége. 
Finommotoros mozgáskoordinációk: 
Apró tárgyak használata (pl. pálcika, korong stb.) 
A mennyiségek közötti kapcsolatok felfedezése, a változások, összefüggések megfigyelése tárgyi tevékenységgel. 

Állítások megítélése igazságértékük szerint. 
Nyitott mondatok lezárása behelyettesítéssel. 
Gondolatmenet követése, megértése. 

A változások, összefüggések megfigyelése tárgyi tevékenység során. 
Összefüggéseket felismerő és rendező képesség fejlesztése a változások, periodikusság, ritmus, növekedés, csökkenés megfigyelésével.	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon tárgyakat, elemeket sorba rendezni, összehasonlítani, szétválogatni megnevezett vagy választott tulajdonság alapján;
- legyen képes a halmazok számosságának megállapítására;
- használja helyesen a több, kevesebb, ugyanannyi szavakat, jeleket;
- tudjon igaz-hamis állításokat alkotni; állítások helyességét eldönteni;
- legyen képes növekvő és csökkenő számsorozatokat felismerni, képezni adott szabály alapján;
- egyszerűbb esetekben tudjon szabályjátékok és sorozatok szabályát szóban megfogalmazni.
II. Számtan, algebra
Célok és feladatok
- Kialakítani a szám-és műveletfogalmat tapasztalati úton a húszas számkörben.
- Megalapozni a számolási készséget (összeadás, kivonás).
- Megfigyeltetni a műveletek közötti összefüggéseket.
- Felismertetni a valóság és matematika elemi kapcsolatát.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Számfogalom húszas számkörben 
Halmazok számosságának megállapításával a természetes szám fogalmának kialakítása, a természetes szám mint mérőszám. 
Számok írása, olvasása 20-ig. 
A számegyenes megismerése, használata. 
A természetes szám mint sorszám. 
A <, >, = jelek megismerése, használata. 
A számok összeg és különbség alakjainak előállítása tevékenységgel. 
Számok tulajdonságai: a számok jele, összeg- és különbségalakjaik, a számok bontott alakja, számjegyek száma, páros, páratlan számok. 
Műveletek értelmezése, műveletvégzés 
Sokféle tevékenységgel és szöveges feladattal az összeadás, kivonás fogalmának megalapozása. 
Az összeadás, kivonás értelmezései tevékenységekkel a 20-as számkörben. 
Rajzról, képről, összeadás kivonás írása; művelet megjelenítése képpel, kirakással. 
Műveleti tulajdonságok, az összeadás és kivonás kapcsolata. 
Hiányos műveletek hiányzó számának pótlása. 
A számok bontása két szám összegére. 
Összefüggések szöveges feladatokban. Egyszerű matematikai szöveg értelmezése eljátszással, kirakással, rajzzal, lejegyzés művelettel. 
Szöveges feladatok alkotása tevékenységről, rajzról, műveletről.	A számok értelmezése a valóság mennyiségével. Pl. mérőszám és darabszám (halmaz számossága) 
A mennyiségi jellemzők kifejezése 
számokkal, a számok értelmezése a valóság mennyiségeivel. 
Viszonyítások, rendezések, számok helyének megkeresése számegyenesen. 

Tényismeret memorizálása, mozgósítása. 

A tanulás manipulatív eszközeinek célszerű használata. 
Történetben megfogalmazott probléma megértése; a megértést segítő eszközök alkalmazása (kirakással vagy eljátszással). 
A szóbeli számolási készség fejlesztése. 
Analógiás gondolkodás fejlesztése 
Matematikai modellek (pl. műveletek, nyitott mondatok) megértése, alkalmazása. 
Lényegkiemelő és problémamegoldó képesség formálása matematikai problémák ábrázolásával, szöveges megfogalmazásával. 
A matematikai tartalmú szövegek megértése, rögzítése, megoldása.	
Követelmények
A tanuló:
- tudja a halmazokat összehasonlítani számosságuk szerint;
- biztosan írja, olvassa, rendezze sorba nagyság szerint a számokat húszas számkörben;
- használja, értelmezze pontosan a relációs jeleket;
- képezzen adott szabály alapján növekvő és csökkenő számsorozatokat;
- ismerje a számok kéttagú összeg-és különbségalakjait húszas számkörben;
- ismerje fel a páros és páratlan számokat;
- tudja a számok szomszédait;
- tudjon hozzátevést, elvételt tevékenységgel elvégezni, a műveletet szóban megfogalmazni;
- legyen kellő gyakorlata az összeadás, kivonás, bontás, pótlás alkalmazásában;
- tudjon egyszerű szövegösszefüggést lejegyezni rajzzal, számokkal, művelettel.
III. Geometria, mérés
Célok és feladatok
- Segíteni a tanulók sík- és térgeometriai tapasztalatgyűjtését.
- Ismerkedni a mérőeszközökkel, mértékegységekkel.
- Gyakorlati méréseket végeztetni.
- Mérés előtti becslésre szoktatni.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Testek, síkidomok 
Testek építése szabadon és másolással. 
Testek, síkidomok szétválogatása, csoportosítása adott szempontok alapján. 
Síkidomok előállítása tevékenységgel szabadon és feltételek alapján. 
Vonalak.(nyitott, zárt, görbe, egyenes) Játékos tapasztalatszerzés síktükörrel. 
Térbeli irányok pontos megfigyelése, megnevezése. 
Síkbeli irányok tudatos megfigyelése, ellentétes irányok megkülönböztetése. 
Mérés 
Tárgyak hosszúságának, szélességének, tömegének, űrtartalmának, jelenségek időtartamának összehasonlítása, összemérése, sorba rendezése. 
Mérés előtti becslés. 
- Mérőeszközök: alkalmilag választott és szabvány egységek megismerése. 
- Mértékegységek: méter, kilogramm, liter. 
- Az idő: hét, nap, óra. 
- Különböző mennyiségek mérése azonos mértékegységgel. 
- Azonos mennyiségek mérése különböző mértékegységgel. 
Az ismeretek alkalmazása szám és szövege feladatokban.	
Testek, alakzatok érzékelhető tulajdonságai alapján válogatás, sorbarendezés. 
Megfigyelőképesség fejlesztése, az észlelés pontosságának fokozása. 
Tulajdonságok felismerése. 
Formafelismerés, alkotóképesség fejlesztése. 

Tér- és síkbeli tájékozódó képesség alapozása és képi gondolkodás fejlesztése játékos feladatsorokon. 

Az összehasonlító, megkülönböztető képesség alakítása a mennyiségek mérésekor. 
A becslés és mérés képességének fejlesztése gyakorlati tapasztalatszerzés alapján. 
Tapasztalatok megfogalmazása szóban. 
Kapcsolatok felismertetése mennyiségek, mértékegységek és mérőszámok között. 
Összefüggések felismerésének képessége.	
Követelmények
A tanuló:
- legyen képes helymeghatározásra a tanult kifejezések alkalmazásával;
- ismerje fel, tudja kiválasztani az alakzatok közül a háromszöget, négyszöget és a kört;
- tudjon hosszúságot, űrtartalmat, tömeget mérni választott és szabvány egységekkel;
- használja egyszerű szám és szöveges feladatokban a m, kg, l egységeket;
- tudja helyesen alkalmazni a hét, nap, óra időtartamot.
IV. Valószínűségi játékok, statisztika
Célok és feladatok
- Felkelteni a mindennapi életből gyűjtött adatok felhasználásával a matematika tanulása iránti érdeklődést.
- Fejleszteni a változások, összefüggések megfigyelésekor a tapasztalatok megfogalmazásával a szóbeli kifejezőképességet.
- Felfedeztetni egyszerűbb esetekben az összetartozó adatok közötti kapcsolatokat.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Közös játékok, kísérletek a „biztos”, „lehetséges, de nem biztos”, „lehetetlen” fogalmak megértése érdekében próbálgatással, találgatással. 
- Adatok gyűjtése, ábrázolása oszlopdiagram építésével (tárgyi tevékenység formájában). 
A mindennapi élet adataiból grafikonok, táblázatok készítése, értelmezése. Összefüggések keresése, felismerése a táblázatokban. 
- A gyermekek életéből gyűjtött adatok felhasználásával függvényre vezető szöveges feladatok.	Logikus gondolkodás, várható események megfogalmazása szóban. 
A megfigyelő és rendszerező képesség fejlesztése matematikai játékok segítségével. Tapasztalatszerzés, szemléleti alapozás konkrét valószínűségi játékok alapján. 
Ábrázolási képesség, modellalkotás.	
2. osztály
Időkeret: 164 óra/év (4,5 óra/hét)

Fejezetek	Az új tananyag feldolgozásának óraszáma	A gyakorlás 
óraszáma	Az összefoglalás, ellenőrzés 
óraszáma	
I. Gondolkodási módszerek alapozása	4, folyamatos			
II. Számtan, algebra	96	22	10	
III. Geometria, mérés	12	5	2	
IV. Valószínűségi játékok, statisztika	3			
Szabadon felhasználható órakeret		16		
I. Gondolkodási módszerek alapozása
Célok és feladatok
- Fejleszteni a tanulók megfigyelőképességét, kreativitását.
- Rendszeres, pontos munkára szoktatni.
- Fejleszteni matematikai szaknyelv használatát.
- Formálni a tanulók alkotóképességét, összefüggés-felismerő- és ítélőképességét.
- Megalapozni a tanulók problémafelismerő, problémamegoldó, logikai, kombinatorikus és analógiás gondolkodását.
- Fejleszteni a tanulók értő-, elemző olvasási képességét.
- Felismertetni a valóság és a matematika elemi kapcsolatát.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Halmazok képzése, elemek válogatása adott tulajdonság szerint, részhalmaz és kiegészítő halmaz használata. 
Logikai műveletek konkrét elemekkel, 
a „nem”, „és”, „vagy” szavak használata állításokban. 
Válogatás, sorrendezés néhány elem használatával. 	Megfigyelőképesség, tudatos, célirányos figyelem fejlesztése 
összehasonlítás, azonosítás, megkülönböztetés; 
több lehetőség keresése kombinatorikus feladatokban.	
Nyitott mondatok értelmezése, igazsághalmaz keresése, állítások számokról, mennyiségekről, alakzatokról, döntés az állítások igazságáról. 
Szöveges feladatok értelmezése, leírása, matematikai modellezése. 
Nyitott mondatról, műveletről, képről szöveges feladat megfogalmazása.	Matematikai modell értelmezése, alkotása konkrét probléma megoldásához. 
Állítások megítélése igazságértékük szerint. 
Gondolatmenet kiépítése, követése. 
A szöveges feladatok megoldási lépéseinek kialakítása és alkalmazása (lejegyzés, műveletek kijelölése, becslés, számolás, ellenőrzés, válasz).	
Tárgyak, számok összehasonlítása, sorba rendezése. 
Szabályszerűségek felismerése, jel- és számsorozatok kiegészítése, folytatása a felismert szabály alapján, sorozatképzés, szabály megfogalmazása szóban. 
Összefüggések keresése, megfigyelése, lejegyzése matematikai szimbólumokkal.	Összefüggéseket felismerő és rendező képesség fejlesztése, változások, periodikusság, növekedés, csökkenés megfigyelése, szabálykövetés. 
Sejtések megfogalmazása, kipróbálása. 
Azonosság, különbözőség megállapítása, jelölése. 
Szemponttartás, szabályosság felismerésének fejlesztése, szabály tudatosítása.	
Követelmények
A tanuló:
- tudja halmazok számosságát megállapítani és összehasonlítani;
- tudjon halmazokat képezni adott tulajdonság alapján;
- nevezze meg kiválogatott elemek közös tulajdonságát;
- legyen képes összefüggések megfigyelésére, leolvasására, megfogalmazására;
- tudja állítások igazságát eldönteni, igaz állításokat fogalmazni;
- legyen képes tárgyakat, számokat sorba rendezni adott szempont szerint;
- készítsen nyitott mondatot ábráról, szövegről, tegye igazzá behelyettesítéssel, próbálgatással;
- ismerje a szöveges feladat megoldásának menetét;
- ismerjen fel és képezzen számsorozatokat adott szabály alapján;
- összetartozó elempárok keresése.
II. Számtan, algebra
Célok és feladatok
- Fejleszteni az emlékezést, korábbi ismereteket mozgósítani.
- Segíteni a megértést, absztrahálás, konkretizálás képességének kialakulását.
- Erősíteni a problémafelismerést, problémaérzékenységet.
- Biztos számfogalmat kialakítani 100-as számkörben.
- Biztos műveletfogalmat kialakítani.
- Megfigyeltetni a műveletek közötti összefüggéseket.
- Fejleszteni matematikai szaknyelv használatát.
- Biztos számolási készséget kialakítani az alapműveletek körében.
- Felismertetni a valóság és a matematika elemi kapcsolatát.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Számfogalom a százas számkörben 
Számok írása, olvasása 100-ig. 
Számok bontása tízesek és egyesek összegére. 
Számok tulajdonságai: nagyságrendje, számszomszédok, számok helye a számegyenesen, paritás. 
Számolás kettesével, hármasával, ötösével, tízesével, stb. 
Darabszám, mérőszám, sorszám. 
Római számírás megismerése.	Analógiás gondolkodás. 
Megfigyelések kifejezése szóban, rajzban, írásban. 
Összehasonlítás. 
Viszonyítási képesség fejlesztése, eligazodás 100-as számkörben. 
Algoritmusok követése, kreativitás, önállóság fejlesztése.	
Műveletek értelmezése, műveletvégzés. 
Összeadás, kivonás értelmezésének kiterjesztése 100-as számkörre. 
Szorzás, bennfoglalás, részekre osztás értelmezése százas számkörben. 
Maradékos osztás értelmezése, maradék jelölése. 
Műveleti tulajdonságok megfigyelése. 
Műveletek sorrendje, zárójel használata. 

Szöveges feladatok megoldása, képről, számfeladatról szöveg megfogalmazása.	Rajz, kirakás és adatok értelmezése, matematikai jelek értése, használata. 
Matematikai modell értelmezése, készítése. 
Összefüggések felismerése, analógiás gondolkodás, emlékezetfejlesztés. 
Szóbeli számolási készség fejlesztése. 
Ellenőrzés, indoklás, kételkedés képességének kialakítása. 
Összeadás és szorzás kapcsolatának megértése. 
Megfigyelések a szorzások, osztások körében. 
Algoritmusok segítségével történő számolás. 
Szövegről matematikai modell készítése, lényegkiemelés, problémamegoldó képesség.	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon tárgyakat meg- és leszámolni egyesével, kettesével, ötösével, tízesével;
- ismerje a számok nevét és jelét 100-as számkörben;
- tudjon számokat összehasonlítani nagyság szerint, sorba rendezni 100-as számkörben;
- találja meg a számok helyét a számegyenesen;
- ismerje fel a számok összegalakját, különbségalakját, kéttényezős szorzatalakját, és hányados-alakját;
- tudja értelmezni az összeadást, kivonást, szorzást, osztást 100-as számkörben;
- végezze el az összeadást, kivonást, pótlást eszközhasználat nélkül 100-as számkörben;
- ismerje biztonságosan a kisegyszeregyet;
- ismerje a maradékos osztást;
- ismerje fel a műveletek közötti kapcsolatokat;
- tudjon megoldani egyszerű szöveges feladatokat.
III. Geometria, mérés
Célok és feladatok
- Fejleszteni a tanulók megfigyelőképességét, tájékozódását, kreativitását.
- Segíteni a tanulók tér- és síkgeometriai tapasztalatszerzését.
- Formálni a tanulók alkotó-, formareprodukciós és lényegkiemelő képességét.
- Tapasztalatokat gyűjtetni a tengelyesen szimmetrikus alakzatokról.
- Helyes eszközhasználatot kialakítani.
- Kiválasztani a helyes mérőeszközöket, mértékegységeket.
- Mélyíteni a valóság és a matematika kapcsolatát.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Síkidomok megfigyelése. 
Sokszögek tulajdonságainak megfigyelése, területének mérése tevékenységgel. 
Téglalap, négyzet megkülönböztetése. 
Testek építése, másolása modellről. 
Testek tulajdonságainak megfigyelése. 
Téglatest, kocka vizsgálata. 
Síkidomok másolása, előállítása, vonalzó, sablon használata. 
Tükrös alakzatok készítése. 
Tükrözés tevékenységgel.	Megfigyelőképesség, tudatos, célirányos figyelem fejlesztése, az észlelés pontosságának fokozása. 
Tulajdonságok felismerése, tagadása. 
Összehasonlítás, azonosítás, megkülönböztetés, osztályokba sorolás. 
Formafelismerés, alkotóképesség. 
Képzeletben történő mozgatás, más nézőpont elképzelése. 
Tudatos, pontos és helyes eszközhasználat. 
Finommotoros mozgáskoordinációk. 
Sík- és térbeli tájékozódás. 
Tulajdonságok megnevezése, megfigyelések megfogalmazása, megmaradó és változó tulajdonságok tudatosítása.	
Hosszúság, tömeg, űrtartalom és idő mérése (m, dm, cm, kg, dkg, l, dl, év, hónap, hét, nap, óra, perc). 
Összemérések, mérések alkalmi és szabványegységek használatával. 
Egyszerű átváltások a tanult mértékegységekkel. 
Az ismeretek alkalmazása szám és szöveges feladatokban.	Mennyiségi jellemzők szerinti összehasonlítás, becslés. 
Mennyiségi jellemzők kifejezése számokkal, számok értelmezése a valóság mennyiségeivel. 
Összefüggések felismerésének képessége.	
Követelmények
A tanuló:
- ismerje fel a téglalapot, négyzetet;
- tudjon létrehozni testeket, síkidomokat másolással;
- ismerje fel a testek tulajdonságait (élek, lapok, csúcsok);
- tudjon alakzatokat csoportosítani, válogatni megadott szempont szerint;
- ismerje, használja a tanult szabványegységeket;
- végezzen gyakorlati méréseket a tanult szabvány mértékegységekkel;
- ismerje, használja helyesen a mérőeszközöket.
IV. Valószínűségi játékok, statisztika
Célok és feladatok
- Segíteni a tanulók játékos tapasztalatszerzését.
- Megalapozni a valószínűségi szemléletet.
- Fejleszteni a szóbeli kifejezőkészséget.
- Formálni a tanulók összefüggés-felismerő- és ítélőképességét.
- Megalapozni a tanulók problémafelismerő, problémamegoldó, logikai és kombinatorikus gondolkodását.
- Mélyíteni a valóság és a matematika elemi kapcsolatát.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Adatok gyűjtése, ábrázolása és leolvasása táblázatból, oszlopdiagramról, grafikonról. 
Megállapítások leolvasása, értelmezése. 
A „biztos”, „lehet, de nem biztos”, és a „lehetetlen” fogalmak alapozása játékos formában, tevékenységgel. 
Valószínűségi kísérletek végzése, megfigyelése.	Tudatos megfigyelés, analízis, szóbeli kifejezőképesség, tapasztalatok megfogalmazása. 
Ábrázolási képesség, modellalkotás. 
Oksági kapcsolatok keresése. 
Események lejátszódásának elképzelése, eljátszása, történés visszaidézése. 
Adatok lejegyzése, ábrázolása, rendezése, leolvasása.	
3. osztály
Időkeret: 148 óra/év (4 óra/hét).

Fejezetek	Az új tananyag feldolgozásának óraszáma	A gyakorlás 
óraszáma	Az összefoglalás, ellenőrzés 
óraszáma	
I. Gondolkodási módszerek alapozása	4, folyamatos			
II. Számtan, algebra	65	28	10	
III. Geometria, mérés	15	6	2	
IV. Valószínűségi játékok, statisztika	5			
Szabadon felhasználható órakeret		17		
I. Gondolkodási módszerek alapozása
Célok és feladatok
- Továbbépíteni a valóság és a matematika elemi kapcsolatát.
- Kialakítani a matematika értékeinek és eredményeinek megismerésére való igényt.
- Fejleszteni a szóbeli kifejezőkészséget, megfigyelőképességet.
- Növelni a figyelem tartósságát.
- Fejleszteni a problémafelismerő és problémamegoldó képességet.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Halmazok tulajdonságainak felismerése, részhalmaz jellemzése. 
Tulajdonságok alapján halmazképzés, elemek válogatása megadott tulajdonság alapján. 
A „mindegyik”, „van olyan”, „egyik sem”, „nem mind” kifejezések használata. 
Megkezdett sorozatok folytatása, a szabály megállapítása, megfogalmazása. 
Hozzárendelések, párosítások folytatása. 
Állítások igazságának eldöntése. 
Nyitott mondat igazsághalmazának megkeresése tervszerű próbálgatással. 
Nyitott mondatok lejegyzése, megoldása. 
Szöveges feladatok értelmezése, megoldása modell segítségével. 
Szöveges feladatról nyitott mondat készítése, többféle megoldási mód keresése. 
Matematikai modell - sorozatok, táblázatok, rajzok - használata a szöveges feladatok megoldásához. 
Adatok táblázatba rendezése.	Elemek szétválogatása, osztályozása, rendezése. 
Kapcsolatok, szabályok keresése a táblázat elemei között. 
Logikai gondolkodás fejlesztése. 

A szabály megfogalmazása, lejegyzése. 

Megoldási algoritmusok megismerése, alkotása, alkalmazása. 
Kreativitás fejlesztése többféle megoldási mód keresésével. 
Szöveg modellezése tevékenységgel, ábrázolással, matematikai művelettel. 
Becslő, felismerő és alkotóképesség fejlesztése. 
Döntési képesség formálása. 
Kapcsolatokat kifejező tevékenységek, ábrák megismerése problémafelvetésekkel.	
Követelmény
A tanuló:
- tudjon elhelyezni elemeket adott tulajdonságú halmazokba;
- ismerje az alaphalmaz, részhalmaz fogalmát;
- állapítsa meg egyszerű sorozatok szabályát, tudja folytatni az elkezdett sorozatot,
- tudjon megfogalmazni igaz, hamis állításokat, állítások igazságát eldönteni;
- tudjon egyszerű nyitott mondatokat kiegészíteni igazzá, hamissá, nyitott mondatok igazsághalmazát megkeresni kis véges alaphalmazon;
- értelmezzen egyszerű szöveges feladatokat, tudja az adatokat lejegyezni, megoldási tervet készíteni.
II. Számtan, algebra
Célok és feladatok
- A valóság és a matematika kapcsolatát továbbépíteni.
- A tapasztalatok megfogalmazásával a szóbeli kifejezőkészséget fejleszteni.
- Kiterjeszteni a számolási eljárásokat 1000-es számkörben.
- Ösztönözni a többféle megoldási mód keresésére.
- Az önellenőrzés igényét kialakítani.
- Megoldási algoritmust alkalmaztatni. 
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Számok 1000-es számkörben. 
Számok írása, olvasása. 
A természetes szám mint sorszám, darabszám, mérőszám. 
Alaki, helyi és valódi érték. 
Számképzés, számok bontása helyiérték szerint. 
Számok nagyság szerinti sorba rendezése, helye a számegyenesen, számszomszédok (egyes, tízes, százas), kerekítések(tízesekre, százasokra). 
Számok tulajdonságai, kapcsolatai 
Római számírás (I, V, X, L, C, D, M). 
Számok összeg-, különbség-, szorzat, hányadosalakjai.	Biztos számfogalom kialakítása 1000-es számkörben. 
Számok értelmezése a valóság mennyiségeivel (mérőszám, darabszám). 
Új tapasztalatok visszarendezése előfogalmakhoz. 
Összehasonlítások, rendezések, viszonyítási képesség, relációjelek (<, >, =) biztos használata. 
Analógiás gondolkodás. 
Tárgyak tulajdonságainak kiemelése. 

Átkódolás különböző modellek között.	
Műveletek értelmezése, műveletvégzés. Műveletek értelmezése, tevékenységgel, ábrával, szöveggel. 
Szóbeli számolási eljárások: összeadás, kivonás, szorzás a százas számkör műveleteivel analóg esetekben. 
Műveleti tulajdonságok, a műveletek közötti kapcsolatok megfigyelése, megfogalmazása. 
Szorzás, osztás 10-zel, 100-zal. 
Írásbeli összeadás, kivonás háromjegyű számokkal. 
Írásbeli szorzás egyjegyű szorzóval. 
A műveletek várható eredményének becslése, ellenőrzés. 
Műveleti sorrend ismerete, zárójel használata. 
Hiányos műveletek hiányzó számának pótlása. 	Előzetes ismeretek mozgósítása, továbbépítése. 
Műveletek tárgyi megjelenítése. 
Összefüggések felismerése. 
Szóbeli kifejezőkészség fejlesztése. 
Régebbi ismeretek felhasználása új helyzetekben. 
Szóbeli számolási készség fejlesztése. 
Algoritmusok követése, értelmezése, készítése. 
Műveleti eljárások kiterjesztése az írásbeli műveletek körére. 
Becslés értelmezése, alkalmazása. 
Írásbeli műveletek alkalmazásszintű használata. 	
Szöveges feladatok megoldása. 
Számfeladathoz szöveg alkotása. 
Többféle megoldás mód keresése, a megoldási módok összevetése. 
Számfeladatról szöveges feladat alkotása. 
Fordított szövegezésű és összetett szöveges feladatok megoldása.	A megoldási algoritmus alkalmazása (adatok lejegyzése, megoldási terv készítése, számfeladat megoldása, ellenőrzése, válaszadás). 
Kreatív gondolkodás fejlesztése. 
Matematikai tartalmú szövegek megértése, rögzítése, megoldása. 
Gondolatmenet megértése, követése.	
Követelmények
A tanuló:
- Tudjon biztosan tájékozódni a tízes számrendszerben 1000-es számkörön belül.
- Helyesen írja, olvassa a számokat, bontsa azokat helyi érték szerint.
- Tudjon számokat nagyság szerint összehasonlítani, sorba rendezni.
- Ismerje a számok egyes, tízes, százas szomszédait, tízesekre, százasokra kerekített értékét.
- Tudja értelmezni, elvégezni a szóbeli összeadást, kivonást, szorzást és osztást.
- Tudjon szorozni, osztani 10-zel, 100-zal.
- Legyen jártas az írásbeli műveletek végzésében 1000-es számkörben (összeadás, kivonás, szorzás egyjegyű szorzóval).
- Becslést, ellenőrzést eszközként használja.
- Ismerje a helyes műveleti sorrendet több művelet esetén.
- Tudjon megoldani egyszerű szöveges feladatot a megoldási algoritmus alkalmazásával.
III. Geometria, mérés
Célok
- Felidéztetni az előzetes ismereteket.
- Sík- és térgeometriai tapasztalatokat gyűjtetni elsősorban tevékenységgel.
- Szóbeli kifejezőképességet fejleszteni a tapasztalatok megfogalmazásával.
- Konstrukciós képességet, térlátást fejleszteni tevékenységgel.
- Fejleszteni a tanulók kreatív gondolkodását, megfigyelőképességét.
- Mérés előtt becsültetni.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Tájékozódás vonalon, síkban, térben. 
Síkidomok előállítása tevékenységgel, másolással. 
Kirakás, papírhajtogatás, nyírás, vonalzó és körző használata. 
Tulajdonságainak megfigyelése. 
A négyzet és a téglalap tulajdonságainak megfigyelése, összehasonlítása. 
Az egybevágóság és hasonlóság fogalmának előkészítése tapasztalatszerzéssel. 
Szimmetrikus alakzatok felismerése, előállítása. 
Szimmetriatengely megkeresése tükör segítségével. Tükörképek előállítása négyzetháló segítségével. 
Síkidomok nagyítása, kicsinyítése négyzetháló segítségével. 
Testek építése szabadon és feltételekkel, másolása modellről. 
Kerületmérés körülkerítéssel, területmérés lefedéssel. 
Síkidomok kerületének kiszámítása méréssel, összeadással.	Az észlelés pontosságának fokozása. 
Tér- és síkbeli tájékozódó képesség fejlesztése. 
Tényismeretek memorizálása. 
Tulajdonságok kiemelése, összehasonlítás, azonosítás, megkülönböztetés. 
Formafelismerés, alkotóképesség fejlesztése. 
A tanulás manipulatív eszközeinek célszerű használata - finommotoros mozgáskoordinációk. 

Testek tulajdonságainak megfigyelése, számbavétele (lapok, élek, csúcsok száma), tapasztalatok megfogalmazása. 
Összehasonlítások, válogatások. 

Kerület, terület fogalmának előkészítése.	
A hosszúság, az űrtartalom, a tömeg és az idő mérése alkalmilag választott és szabvány mértékegységekkel (km, m, dm, cm, hl, dl, l, t, kg, dkg, g, év, hónap, hét, nap, óra, perc, másodperc). 
Mérőszám, mértékegység és mennyiség kapcsolata. 
Különböző mennyiségek mérése azonos mértékegységgel. 
Azonos mennyiségek mérése különböző mértékegységekkel. 
Egyszerű átváltások a tanult mértékegységgel. 
Szám- és szöveges feladatok mennyiségekkel.	Tapasztalatgyűjtés. 
Mérési eljárásokra, módszerekre való emlékezés. 
Mennyiségi jellemzők szerinti összehasonlítás, becslés. 
Tudatos, pontos és helyes eszközhasználat. 
Az egység célszerű megválasztása. 
Kreatív gondolkodás fejlesztése a sejtések megfogalmazásával. 
Meglévő ismeretek új helyzetekben való alkalmazása. 
Összefüggések felismerése.	
Követelmények
A tanuló:
- Ismerjen fel egyszerű geometriai alakzatokat, nevezze meg néhány tulajdonságukat.
- Tudjon előállítani síkidomokat, testeket tevékenységgel.
- Ismerje és használja a mérőeszközöket és mértékegységeket gyakorlati mérések során.
Tudjon megoldani szám és szöveges feladatokat a tanult mértékegységekkel (km, m, dm, cm, t, kg, dkg, g, hl, l, dl, cl, év, hónap, hét, nap, óra, perc, másodperc).
IV. Valószínűségi játékok, statisztika
Célok és feladatok
- Fejleszteni a problémamegoldó gondolkodást.
- A valószínűségi szemléletet megalapozni valószínűségi játékokkal, megfigyelésekkel.
- A matematika és a valóság kapcsolatának erősítése.
- Fejleszteni a tanulók kifejezőkészségét.
- Logikus gondolkodás fejlesztése.
- Adatgyűjtés módjaival megismertetni.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Kísérletek, játékok alapján a lehetséges esetek keresése. 
Biztos, lehetetlen, lehet de nem biztos események eldöntése egyszerűbb esetekben. 
Események bekövetkezésének megfigyelése, lejegyzése. Sejtések, indoklások megfogalmazása. 
Statisztikai adatok gyűjtése, rögzítése, rendezése, értelmezése, elemzése. 
Táblázatok, grafikonok leolvasása, készítése. 
Igaz, hamis állítások megfogalmazása.	Oksági kapcsolatok keresése. 
Események lejátszódásának elképzelése, sejtések megfogalmazása. 
Tapasztalatok, várható események megfogalmazása szóban. 
Megfigyelő és rendszerező képesség. 

Modell alkotása probléma megoldásához.	
4. osztály
Időkeret: 148 óra/év (4 óra/hét).

Fejezetek	Az új tananyag feldolgozásának óraszáma	A gyakorlás 
óraszáma	Az összefoglalás, ellenőrzés 
óraszáma	
I. Gondolkodási módszerek alapozása	4, folyamatos			
II. Számtan, algebra	63	32	10	
III: Geometria, mérés	14	5	2	
IV. Valószínűségi játékok, statisztika	6			
Szabadon felhasználható órakeret		16		
I. Gondolkodási módszerek alapozása
Célok és feladatok
- Fejleszteni az érzékelést, megfigyelőképességet, a tartós figyelmet.
- Kialakítani az alapvető matematikai képességeket.
- A gondolkodási műveleteket továbbfejleszteni.
- A szóbeli és írásbeli kifejezőképességet fejleszteni.
- Továbbépíteni a matematika és a valóság elemi kapcsolatát.
- Továbbfejleszteni a tanulási szokásokat.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Halmazok képzése, elemek válogatása megadott szempontok szerint. 
Halmazok kapcsolatai. 
Metszet, részhalmaz, kiegészítő halmaz kapcsolatának értelmezése. 
Megkezdett sorozatok folytatása adott szabály szerint. 
Összefüggések keresése egyszerű sorozatok elemei között. 
Sorozatok képzési szabályának megállapítása, többféle folytatási lehetőség keresése. 
Adatok sorozatba rendezése, folytatásra vonatkozó sejtések megfogalmazása. 
Hozzárendelések vizsgálata. 
Logikai műveletek, a „nem”, „vagy”, „és” szavak használatával állítások és tagadásuk megfogalmazása. 
Nyitott mondatok igazsághalmazának megkeresése tervszerű próbálgatással. 
Megkezdett sorozatok folytatása, a szabály megállapítása. 
Adatok sorbarendezése, a folytatásra vonatkozó sejtések megfogalmazása. 
Szöveges feladatok értelmezése, ábrázolása, modell készítése, megoldása, válasz megfogalmazása, összevetése a valósággal. 
Számfeladatról szöveges feladat alkotása. 
Egyszerű kombinatorikai feladatok megoldása. 
Többféle megoldási mód keresése, táblázatba foglalása, az összes lehetőség áttekintése.	Osztályozás egy és több szempont szerint, a dolgokat jellemző tulajdonságok tudatosítása. 
Választott vagy megadott szempontok szerinti csoportosítás, sorbarendezés. 
Gondolkodási műveletek bővítése: osztályozás, szabályfelismerés, elemi algoritmus alkalmazása. 
Lényegkiemelő és általánosító képesség, következmények meglátására való képesség. 
Összefüggések észrevétele és megfogalmazása. 
Általánosításra való törekvés, absztrakciós képesség alapozása. 

Állítások megítélése igazságértékük szerint. 

Nyitott mondatok megoldása tervszerű próbálkozással, lezárása behelyettesítéssel. 
Elmondott gondolatmenet követése. 
Kapcsolatok, szabályok keresése a sorozat elemei között. Az összefüggések megfogalmazása, lejegyzése. 
Következmények meglátására való képesség fejlesztése. 
Önállóság növelése a feladatok szövegének értelmezésében. 
Gondolatmenet kiépítése, az eltervezett megoldás lépéseinek végrehajtása. 
Matematikai modellalkotás. 
Kombinatorikus gondolkodás fejlesztése. 
Az összes lehetőség keresése, rendszerbe foglalása pl. fa-gráffal, táblázattal.	
Követelmények
A tanuló:
- tudja halmazok számosságát megállapítani, összehasonlítani;
- tudjon halmazokat képezni, kiválogatott elemek közös tulajdonságát megnevezni;
- legyen képes összefüggések felismerésére, megfogalmazására;
- tudja eldönteni állítások igazságtartamát, igaz, hamis állításokat fogalmazni;
- tudja megkeresni nyitott mondatok igazsághalmazát;
- ismerje és alkalmazza a szöveges feladatok megoldási algoritmusát;
- tudjon folytatni számsorozatokat a felismert szabály alapján;
- tudja megkeresni az összes lehetőséget egyszerű kombinatorikus feladatokban.
II. Számtan, algebra
Célok és feladatok
- Biztos számfogalmat kialakítani a 10 000-es számkörben.
- Biztos műveletfogalmat és számolási készséget kialakítani 10 000-es számkörben.
- Kiterjeszteni a számolási eljárásokat 10 000-es számkörben.
- Ösztönözni a többféle megoldási mód keresésére.
- Az önellenőrzés igényét kialakítani.
- A matematikai nyelvhasználatot alkalmaztatni.
- Új ismereteket rendeztetni régebbi tapasztalatokhoz.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Számfogalom 10 000-es számkörben 
Számok írása, olvasása 10 000-ig 
Számok valóságtartalma. 
Alaki, helyi és valódi érték. 
Számképzés, számok helyi érték szerinti bontása. 
Számok nagyság szerinti sorba rendezése, helye a számegyenesen, számszomszédok (egyes, tízes, százas, ezres), kerekítések (tízesekre, százasokra, ezresekre). 
Számok tulajdonságai, kapcsolatai. 
Mennyiségi jellemzők kifejezése számokkal (mérőszám, darabszám). 
Római számírás (I, V, X, L, C, D, M). 
Számok összeg-, különbség-, szorzat, hányadosalakjai. 
Törtrészek előállítása tevékenységgel (színezés, darabolás, kirakás). 
Alakzatok törtrészeinek meghatározása rajzolással, színezéssel. 
A törtszám jelölése, elnevezések. 
Törtek kiegészítése egésszé tevékenységgel. 
Több egész törtrészének meghatározása. 
Mértékegységek törtrészének meghatározása, összehasonlítása (pl. fél óra, negyed kg). 
A negatív szám fogalmának előkészítése tapasztalati úton.	Biztos számfogalom kialakítása a 10 000-es számkörben. Analógiás gondolkodás. 
Meg- és leszámlálás tízesével, ötvenesével, százasával. 
Biztos tájékozódás a tízes számrendszerben és helyiértékrendszerben. 
Matematikai modell értelmezése, készítése. 
Megismerési képesség. 
Összehasonlítás, rendezés, viszonyítási képesség, analógiás gondolkodás. 

A tanulás manipulatív eszközeinek célszerű használata - finommotoros mozgáskoordinációk. 
Többféle megoldási mód keresése. 
Egyedi tapasztalatok értelmezése. 
Új eljárások kiépítése. 
Matematikai ismeretek bővítése tapasztalatszerzéssel. 

Negatív számok megjelenítése eszközök segítségével (pl. hőmérő).	
Műveletek értelmezése, műveletvégzés 
Műveletek szóban és írásban a 10 000-es számkörben. 
Műveletek értelmezése tevékenységgel, ábrával, szöveggel. 
Műveleti tulajdonságok, a műveletek közötti kapcsolatok megfigyelése, megfogalmazása. 
Szóbeli számolási eljárások: összeadás, kivonás, szorzás a százas számkör műveleteivel analóg esetekben. 
Szorzás, osztás 10-zel, 100-zal, 1000-rel. 
Írásbeli összeadás, kivonás négyjegyű számokkal. 
Írásbeli szorzás kétjegyű szorzóval, írásbeli osztás egyjegyű osztóval. 
A műveletek várható eredményének becslése, ellenőrzés. 
Hiányos műveletek hiányzó számainak pótlása. 
Műveleti sorrend ismerete, zárójel használata. 
Szöveges feladatok megoldása 
Szöveghez, matematikai problémákhoz műveletek megválasztása 
Számfeladatról szöveges feladat alkotása. 
Fordított szövegezésű és összetett szöveges feladatok megoldása. 
Nyitott mondatok igazsághalmazának megkeresése következtetéssel, tervszerű próbálgatással.	
Emlékezetfejlesztés, előzetes ismeretek mozgósítása, továbbépítése. 
Műveletek tárgyi megjelenítése. 
Összefüggések felismertetése. 
Az összeg, különbség, szorzat és hányados változásainak megfigyelése. A tapasztalatok megfogalmazásával a szóbeli kifejezőkészséget fejlesztése. 
Biztonság a szóbeli műveletek végzésében kerek számok körében. 
Analógiák alapján való műveletvégzés. 
Ismeretek tudatos memorizálása. 
Eljárásokra, módszerekre való emlékezés. 
Írásbeli műveletek alkalmazás szintű használata. 
Becslést és ellenőrzést eszközként való használata. 

Régebbi ismeretek mozgósítása. 

Megoldási algoritmus alkalmazása (adatok lejegyzése, megoldási terv készítése, számfeladat megoldása, ellenőrzése, válaszadás). 
Többféle megoldás mód keresése, a megoldási módok összevetése. 
Matematikai tartalmú szövegek megértése, rögzítése, megoldása. 	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon biztosan tájékozódni a tízes számrendszerben 10 000-es számkörön belül;
- helyesen írja, olvassa a számokat, bontsa azokat helyi érték szerint;
- tudjon számokat nagyság szerint összehasonlítani, sorba rendezni;
- ismerje a számok egyes, tízes, százas, ezres szomszédait, tízesekre, százasokra, ezresekre kerekített értékét;
- tudja értelmezni, megoldani a szóbeli összeadást, kivonást, szorzást és osztást;
- tudjon szorozni, osztani 10-zel, 100-zal, 1000-rel;
- ismerje a helyes műveleti sorrendet több művelet esetén;
- legyen jártas az írásbeli műveletek végzésében 10 000-es számkörben (összeadás, kivonás, szorzás kétjegyű szorzóval, osztás egyjegyű osztóval);
- becslést, ellenőrzést eszközként használja;
- tudjon megoldani egyszerű szöveges feladatot a megoldási algoritmus alkalmazásával.
III. Geometria, mérés
Célok és feladatok
- Felidéztetni az előzetes ismereteket.
- Logikus gondolkodást fejleszteni.
- Sík- és térgeometriai tapasztalatokat gyűjtetni elsősorban tevékenységgel.
- Tapasztalatokat megfogalmaztatni szóban.
- Az egybevágóság és hasonlóság fogalmát előkészíteni tapasztalatszerzéssel.
- Konstrukciós képességet fejleszteni tevékenységgel.
- A figyelem terjedelmének és tartósságának növelése.
- Mérés előtt becsültetni.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Pontok, vonalak, síkidomok. 
Párhuzamos és merőleges egyenesek megfigyelése, előállítása. 
Síkidomok előállítása tevékenységgel, másolással, elforgatással, tükrözéssel. 
Tapasztalatok gyűjtése az egybevágóság és hasonlóság fogalmához. 
Szimmetrikus alakzatok felismerése, előállítása. 
Síkidomok nagyítása, kicsinyítése. 
Tükörképek előállítása. 
Síkidomok szögeinek vizsgálata a derékszöghöz viszonyítva. 
Szögmérés derékszöggel. 
A téglalap és a négyzet kerületének kiszámítása összeadással, szorzással. 
Kerületszámítással kapcsolatos szöveges feladatok. 
Területmérés lefedéssel. 
Testek másolása, építése. 
A téglatest és a kocka tulajdonságai (lapok, élek, csúcsok száma). 
A téglatest és a kocka hálója.	Az észlelés pontosságának fokozása. 
Tulajdonságok kiemelése, összehasonlítás, azonosítás, megkülönböztetés. 
Közös tulajdonságok megnevezése. 
Geometriai transzformációkban megfigyelt megmaradó és változó tulajdonságok tudatosítása. 
Formafelismerés, alkotóképesség. 
Képzeletben történő mozgatás, más nézőpont elképzelése 
Változó helyzetek megfigyelése. 
Tapasztalatok megfogalmazása szóban. 
Adatokra és összefüggésekre való együttes emlékezés. 
Modell alkotása, értelmezése fogalmakhoz. 

Egyszerű geometriai alakzatokat megfigyelése, szétválogatás tulajdonságok alapján. 
Tulajdonságok megfigyelése, megnevezése. 
Feltételeknek megfelelő alkotások elképzelése a megalkotás előtt.	
A hosszúság, az űrtartalom, a tömeg és az idő mérése alkalmilag választott és szabvány (km, m, dm, cm, mm, t, kg, dkg, g, hl, l, dl, cl, ml, év, hónap, hét, nap, óra, perc, másodperc) mértékegységekkel. 
Egyszerű átváltások a tanult mértékegységgel. 
Az ismeretek alkalmazása szám és szöveges feladatokban.	Mennyiségi jellemzők szerinti összehasonlítás, becslés. 
Mérési eljárásokra, módszerekre való emlékezés. 

Ismeretek megtanulásához összefüggések felismerése.	
Követelmények
A tanuló:
- ismerjen fel egyszerű geometriai alakzatokat;
- ismerje fel az alakzatok geometriai tulajdonságait, válassza ki a megadott tulajdonságú alakzatokat;
- tudjon síkidomokat, testeket létrehozni adott feltételekkel;
- ismerje a kocka és a téglatest tulajdonságait (lapok, csúcsok, élek száma);
- ismerje és önállóan használja a mérőeszközöket és mértékegységeket gyakorlati mérések során;
- tudjon megoldani a tanult mértékegységekkel (km, m, dm, cm, mm, t, kg, dkg, g, hl, l, dl, cl, ml, év, hónap, hét, nap, óra, perc, másodperc) szám és szöveges feladatokat;
- tudja kiszámítani a téglalap és a négyzet kerületét.
IV. Valószínűségi játékok, statisztika
Célok és feladatok
- Tapasztalatokat szereztetni a későbbi fogalomalkotás előkészítésére.
- Fejleszteni a problémamegoldó gondolkodást.
- A valószínűségi szemléletet megalapozni valószínűségi játékokkal, megfigyelésekkel.
- A matematika és a valóság kapcsolatának erősítése.
- Logikus gondolkodás fejlesztése.
- Adatgyűjtés módjaival megismertetni.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Valószínűségi kísérletek, játékok, megfigyelése. 
Véletlen események megfigyelése a mindennapi életben. 
A „biztos”, „lehetetlen”, „lehet de nem biztos” események eldöntése egyszerűbb esetekben. 
Események bekövetkezésének megfigyelése, lejegyzése. Sejtések megfogalmazása, összevetése a kísérleti eredményekkel, az esetleges eltérések megfigyelése, magyarázata. 
Statisztikai adatok gyűjtése, rendezése, értelmezése. 
Az átlag értelmezése. 
Táblázatok, grafikonok értelmezése, készítése.	Oksági kapcsolatok keresése. 
Az események lejátszódásának elképzelése, gyakoriságának megfigyelése, sejtések megfogalmazása. 
Tapasztalatok, várható események megfogalmazása szóban. 
Gyakoriság, valószínűség értelmezése. 
Megfigyelő és rendszerező képesség. 
Modell alkotása helyzet megértéséhez. 
Igaz, hamis állítások megfogalmazása.	
Követelmények
A tanuló:
- tudja használni a biztos, lehetséges és lehetetlen fogalmakat;
- tudja egyszerű valószínűségi kísérletek lehetséges eseteit megkeresni;
- tudjon grafikonról, táblázatból néhány adatot leolvasni, táblázatot, egyszerű grafikont készíteni.
Kimeneti követelmények
A tanuló:
- legyen képes a halmazok számosságának megállapítására, összehasonlítására;
- tudjon tárgyakat, elemeket sorba rendezni, összehasonlítani, szétválogatni megnevezett vagy választott tulajdonság alapján;
- használja, értelmezze pontosan a relációs jeleket (<, >, =);
- legyen biztos számfogalma a tízes számrendszerben 10 000-es számkörön belül;
- helyesen írja, olvassa a számokat készségszinten;
- tudja értelmezni, elvégezni a szóbeli összeadást, kivonást, szorzást és osztást a 10 000-es számkörben.
- tudjon szorozni, osztani 10-zel, 100-zal szóban;
- legyen jártas az írásbeli műveletek végzésében 10 000-es számkörben (összeadás, kivonás, szorzás egyjegyű és kétjegyű szorzóval, osztás egyjegyű osztóval);
- tudja ellenőrizni a számítások helyességét;
- tudjon megoldani egyszerű, legfeljebb két művelettel leírható szöveges feladatot a megoldási algoritmus alkalmazásával;
- ismerje fel, és nevezze meg az egyszerű geometriai alakzatokat: négyszöget, háromszöget, négyzetet, téglalapot és a kört;
- ismerje és használja a szabvány mértékegységeket gyakorlati mérések során, tudja elvégezni az egyszerű átváltásokat (km, m, dm, cm, mm, t, kg, dkg, g, hl, l, dl, cl, ml, év, hónap, hét, nap, óra, perc, másodperc);
- tudja megmérni, kiszámítani a téglalap és a négyzet kerületét konkrét esetekben.
KÖRNYEZETISMERET
1-4. évfolyam
A. változat
Alapgondolatok és rendezőelvek
A környezetismeret tantárgy célja, hogy felkeltse az érdeklődést a tanulókban a környezetük iránt. Ezért e tantárgy tananyagát több műveltségi terület határozza meg. Legnagyobb részterülete a természetismeret témakör, melyet az „Ember a természetben” műveltségi terület tartalmaz. A társadalmi ismeretek témakör tartalmát az „Ember és társadalom” műveltségi terület határozza meg Ebből az is kitűnik, hogy a környezetismeret egy komplex tantárgy, melynek fontos szerepe van a természettudományos gondolkodásmód megalapozásában.
Több témában kapcsolódik más műveltségi területekhez. A társadalmi ismeretek tananyagát az anyanyelv tantárggyal, a mérések témakört a matematika, míg az egészségtannal kapcsolatos ismereteket a technika tantárggyal közösen dolgozza fel.
Témaköreit a megismerés módszereinek megtanításával és alkalmazásával, az életkornak megfelelő konkrét tapasztalatokon nyugvó, tevékenységeken alapuló megfigyelések segítségével dolgozzuk fel.
A tantárgy tanítása során elsődleges feladat azoknak a megismerési képességeknek a fejlesztése, melyek lehetővé teszik a későbbiekben a természettudományos tantárgyak tanulását. Fontos, hogy a tanulók ismerkedjenek meg elemi fokon a kutató módszerekkel, vizsgálódjanak önállóan, szerezzenek közvetlen tapasztalatokat és állandóan bővíthető, tudományosan igazolt ismereteket a természeti és társadalmi valóságról.
A megismerés folyamatában, az életkori sajátosságokat figyelembe véve, az egyszerűtől a bonyolult, a közelitől a távoli felé haladunk.
A tananyag elsajátítása során a gondolkodási műveletek egész sorát kell elvégezniük a tanulóknak. Megfigyelnek, analizálnak, szintetizálnak, kiegészítenek, válogatnak, rendszereznek, csoportosítanak, fogalmakat alkotnak, ítéletet mondanak, következtetnek. Az elmélet és gyakorlat egységének megteremtése, az ismeretek gyakorlati alkalmazása, cselekvésre késztető, teljesítményképes tudás elérése a környezetismeret alapvető feladata.
A tanulási helyzetek differenciált megszervezésével fejleszthető a tanulók együttműködési, segítségnyújtási képessége. Mindezzel egyidejűleg fokozódik egymás iránti figyelmük, érzékenységük, nyitottságuk. Az együttes élmény nyújtotta érzelmek, elősegíthetik a tárgy tanulása iránti motivációt.
A tantárgy akkor oldja meg eredményesen az elemi szintű természettudományos nevelés feladatát, ha gazdag módszertani kultúrával, a tanuló egész személyiségét mozgósítva a természet szeretetére, megismerésére és a környezetben észlelhető természet - társadalom kapcsolatának problémái elemzésére, megoldására vagy a megoldásban való részvételre ösztönöz.
A testi és lelki egészség kibontakoztatásában legfontosabb feladat az egészségnek, mint értéknek a tudatosítása.
Képessé kell tennünk a tanulókat a különböző veszélyhelyzetek (balesetveszélyes tevékenységek, viselkedések, fertőzésveszély, a közlekedés, a háztartás veszélyforrásai, a lakóhely balesetveszélyes helyei, természeti viszontagságok) felismerésére, megelőzésére, elkerülésére, illetve meg kell tanítanunk arra, miként viselkedjék ilyen helyzetekben.
Kerettantervünkben is hangsúlyt kapnak a NAT legfontosabb céljai: a személyiségfejlesztő oktatás, a tanulók ön- és világszemléletének folyamatos formálása, a nemzeti kultúránk, hagyományaink megismerése, a környezettudatos magatartás kialakítása, a megismerési képességek fejlesztése, az eredményes tanulási technikák elsajátítása.
A tantárgy célja
A tantárgy tanításának célja, hogy felkeltse a tanulókban a környezetük élő és élettelen világa iránti érdeklődést. Készítsen fel az önálló ismeretszerzésre, melynek során a tanulók alkalmazzák a tapasztalatok lejegyzését rajzos, írásos formában, megfigyeléseket végeznek irányítottan vagy önállóan, kísérleti- és mérőeszközöket használnak. Segítsen az ismeretek és képességek mindennapokban történő felhasználásában.
A tanulók ismerjék és értékeljék környezetük értékeit, legyenek képesek felismerni és elkerülni a veszélyhelyzeteket.
A tanulók ismerjék meg elsősorban közvetlen - lakóhelyi, iskolai, települési -, majd egyre táguló környezetüket, ezáltal erősítsék a lakóhelyhez, hazánkhoz való kötődést. Ezen keresztül ösztönözzön a környezet védelmét szolgáló cselekvésekre.
A környezet megismerése során tanuljanak meg önállóan, elemi fokon tájékozódni a térben és az időben.
Szerezzenek ismeretet az anyag különböző formáinak érzékelhető tulajdonságairól és azok változásairól.
Alakuljon ki harmonikus énképük, helyes egészségszokásaik valamint önmaguk és környezetük iránti felelősségérzetük.
Fejlesztési feladatok
A tanuló legyen nyitott a természet szépségei, értékei iránt. Tanuljon meg ismereteket szerezni közvetlen és közvetett módon. Tudja a megszerzett ismereteket csoportosítani, összehasonlítani, elmondani leírni, ábrázolni. Legyen képes a megszerzett ismereteket, tapasztalatokat a mindennapi életben alkalmazni.
Ennek érdekében:
- tudjon ismeretekhez jutni különböző képi és szöveges ismerethordozók révén,
- legyen képes a különböző dolgokat, jelenségeket, folyamatokat elemi szinten megfigyelni,
- tanítói irányítással tudjon egyszerű kísérleteket, vizsgálódásokat végezni,
- legyen képes a tapasztalatokat elemezni, értelmezni, magyarázni, következtetéseket levonni,
- ismerje fel a mérésekhez, vizsgálódásokhoz szükséges eszközöket és használja azokat balesetmentesen,
- szerezzen gyakorlatot a mindennapi életben előforduló mérésekben, ezek mértékegységeinek (hosszúság, tömeg, térfogat, idő, hőmérséklet) használatában,
- szerezzen jártasságot a dolgok, élőlények, folyamatok, jelenségek megadott vagy tetszőleges szempont szerinti csoportosításában,
- legyen gyakorlata a különböző tárgyak, élőlények, jelenségek jellemzőinek elemi szintű összehasonlításában, a különbségek felismerésében,
- tudja az összehasonlítások során elkülöníteni a lényegest a lényegtelentől,
- legyen képes a megfigyeléseit egyszerű módon, saját szavaival elmondani, és tanítói segítséggel rajzban és írásban rögzíteni,
- ismerje fel közvetlen környezete élő és élettelen világának oksági összefüggéseit, és keressen ezekre egyszerű magyarázatot,
- ismerje fel a környezetében előforduló veszélyhelyzeteket,
- legyen képes felhasználni, alkalmazni a mindennapi életben a tanultakat,
- lássa meg a környezete és saját egészsége közötti összefüggést,
- igényelje az egészséges életkörülményeket,
- ismerje a biztonságot szolgáló szervezetek munkáját,
- tudja, hogyan kell viselkedni vészhelyzetben.
Ehhez szükséges, hogy a tanuló:
Ismerje meg - megfelelő mennyiségben és mélységben - a környezetében előforduló anyagok jellemző tulajdonságait.
Mindehhez az szükséges, hogy:
- megtapasztalja közvetlen környezete legfontosabb élő és élettelen anyagainak alapvető tulajdonságait,
- legyen tájékozott arról, hogy mely élelmiszerek fogyasztása szükséges a szervezet egészséges fejlődéséhez,
- tartózkodjon az élvezeti és kábítószerek kipróbálásától,
- tudja, mely anyagok szennyezhetik a környezetét.
Legyen a tanulónak áttekintése a Föld és a földi élet változásairól. Tudja, hogy az idő múlásával az élőlények is változnak.
Ezért fontos, hogy:
- ismerje a napszakok és évszakok változását,
- szerezzen gyakorlatot az idő mérésében és az időtartamok becslésében,
- vegye észre hogy a földi életben az idő múlásával minden megváltozik,
- ismerje fel közvetlen környezete és az élőlények változása közötti összefüggéseket.
Legyen tájékozott a tanuló az őt körülvevő világban. Ismerje az egyes tájak jellegzetességeit és az ott előforduló élőlények jellegzetességeit.
Ehhez az szükséges, hogy a tanuló:
- tudja a környezetében előforduló tárgyak méretét saját testméretéhez, majd szabvány mértékegységhez viszonyítani,
- legyen képes a tárgyak helyét, mozgását különböző nézőpontból jellemezni,
- tudjon lakóhelyén és annak környékén tájékozódni, útbaigazítást adni,
- ismerje a környezetében előforduló veszélyhelyzeteket,
- tudja hol van a lakóhelye Magyarországon,
- ismerje az őt körülvevő táj jellegzetes felszíni formáit, vizeit, védett természeti értékeit, jellegzetes élőlényeit, hagyományait,
- sajátítsa el a térképolvasás elemi műveleteit,
- ismerkedjen meg szűkebb környezete kulturális és vallási emlékeivel, hagyományaival,
- gyakorolja azokat a tevékenységeket, amelyek otthona, lakóhelye, szülőföldje és hazája megismeréséhez, megbecsüléséhez, szeretetéhez vezet.
A tanuló szerezzen jártasságot a természettudományos megismerésben. Legyen tájékozott arról, hogy a természettudományok fejlődése számtalan tudós munkájának az eredménye. Lássa, hogy ebben a munkában a magyar kutatók is jelentős szerepet töltenek be. Ismerkedjen meg néhány híres magyar kutató munkásságával.
Ezért fontos, hogy a tanulókban:
- váljék tudatossá, hogy a környezetről szerzett ismereteket megfigyelés, vizsgálódás, kísérletezés, mérés útján szerezzük,
- tudja, hogy a természettel kapcsolatos ismereteit megfelelő ismerethordozók segítségével is fejlesztheti,
- figyeljen arra, hogy mindezekben téves nézetekkel is találkozhat,
- értékelje, tisztelje a tudósok munkáját, eredményét.
A balesetek elkerülése érdekében a tanulóknak tudnia kell helyesen közlekedni.
Ehhez szükséges, hogy a tanuló:
- tudja a leggyakoribb balesetek megelőzésének lehetőségeit,
- tudjon segítséget kérni vészhelyzetben,
- alkalmazza a közlekedéssel kapcsolatos helyes magatartási szokásokat és illemszabályokat,
- ismerje lakóhelye veszélyes részeit.
Az egészséges, harmonikus életvitelt megalapozó szokások a tanulók cselekvő, tevékeny részvételével alakíthatók ki. Ezért szükséges, hogy a tanuló:
- ismerje az egészségmegőrzés szabályait,
- legyen igénye a tisztaságra, a korszerű táplálkozásra, a mindennapos mozgásra és a szabadidő hasznos eltöltésére,
- alakuljon ki felelősségérzete saját és embertársai egészsége, környezetének állapota iránt,
- gyakorolja az egészség- és környezetvédelmet szolgáló tevékenységeket,
- alakítson ki harmonikus kapcsolatot a természeti és a társadalmi környezettel,
- ismerkedjen meg szűkebb környezete kulturális és vallási emlékeivel, hagyományaival,
- gyakorolja azokat a tevékenységeket, amelyek otthona, lakóhelye, szülőföldje és hazája megismeréséhez, megbecsüléséhez, szeretetéhez vezet.
Az értékelés alapelvei
Az értékelés alapja a tanulók folyamatos megfigyelése. Az értékelésnél az elsajátított ismeretek tudásszintje mellett a tevékenységek során tanúsított aktivitást, önmagához viszonyított előrehaladást, ismeretszerző tevékenységét, ismereteinek pontosságát, szilárdságát és kreatív alkalmazását egyaránt figyelembe vesszük. Ezért az egész oktatás folyamatában végzett munkát, a tanulók tudásszintjét differenciáltan, az oktatási folyamat során adott sokféle feladat és teljesítés figyelembe vételével szabad csak értékelni.
Az értékelésnél mindig figyelembe kell venni a tantervi előírást.
Értékelési szempontok:
- Mennyire használja pontosan az elsajátított ismereteket.
- Mennyire tudja a megszerzett ismereteket egymásra építeni, illetve egymáshoz kapcsolni.
- Hogyan, milyen szinten használja a megismerési módszereket az önálló ismeretszerzésben.
- Megfigyelési, mérési eredmények lejegyzésében való jártasság.
- Összefüggések, oksági kapcsolatok felismerése.
- A tanultak alapján elemi következtetések levonása.
Az ellenőrzés, értékelés módja:
- Szóbeli értékelés a tanév során folyamatosan történik.
- A tanulók félévkor és a tanév végén szöveges értékelést (vagy osztályzatot) kapnak.
- A tanulók az ismereteikről szóban, rajzban, írásban számolnak be.
- Első és második évfolyamon a rövid szóbeli beszámolót képek vagy tanítói kérdések segítik.
- Szóbeli felelet során egy-egy lecke anyagát kérjük számon.
- Harmadik és negyedik évfolyamon a témákat témazáró felmérő zárja.
1. évfolyam
Időkeret: évi óraszám: 37 óra.
heti óraszám: 1 óra.
Javasolt óraterv
Témák	Óraszámok felhasználása	Össz- 
óraszám	
		Tananyag	Ismétlés, 
ellenőrzés	37	
Szá- 
ma	Nevei	
Új ismeret	Helyi felhasználás (kiegészítő anyag, 
gyakorlás)			
	A megismerési módszerek alapozása	Folyamatos	
I.	Ismerkedés az iskolával	3			3	
II.	Közvetlen környezetünk növényei, állatai	6	1		7	
III.	Testünk felépítése, működése	8			8	
IV.	Ismerkedés a lakóhellyel	6	2		8	
V.	Évszakok időjárása, ünnepei	9			9	
	Év végi ismétlés				2	
A megismerési módszerek alapozása
Célok:
- Tájékozódni a családi és óvodai természeti nevelés előzményeiről;
- Felkelteni és fokozni a tanuló közvetlen környezete iránti kíváncsiságát;
- Felismertetni egyszerű összefüggéseket;
- Alkalmazni tapasztalatszerzésen, felfedezésen alapuló módszereket.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Iskolás lettem. 
Az óvoda és az iskola közös és eltérő jellemzői. 
Érzékelés: látás, hallás, ízlelés, szaglás, tapintás. 
Az élő és élettelen megkülönböztetése. 
Nap, napszakok, évszakok, hónapok. 
Az időjárás. 
Közvetlen környezetünk tárgyai, élőlényei. 
A mese és valóság.	Megfigyelés, összehasonlítás, csoportosítás a tanulók közvetlen környezetében lévő tárgyak, élőlények érzékelhető tulajdonságai körében. 
A megfigyelések megfogalmazása szóban, rajzban. 
Feladatértés bizonyítása aláhúzással, összekötéssel, színezéssel. 
A különbségek felfedeztetése az élő és élettelen természetben, a mesében és a valóságban.	
I. Téma: Ismerkedés az iskolával
Célok:
- Fejleszteni a tanulók tájékozódó képességét a közvetlen környezetében.
- Képessé tenni a tanulókat a különböző veszélyhelyzetek felismerésére, megelőzésére, elkerülésére.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A leggyakrabban előforduló irányok: alatta, 
fölötte, előtte, mögötte, mellette, jobbra, balra. 
Tájékozódás az iskola épületében, az iskola környékén. 
Útvonal az otthontól az iskoláig. 
Saját lakcím ismerete. 
Az iskola környezete, jellemző épületek, közterek. 
Az iskola neve, címe, helyiségei, udvara. 
Veszélyhelyzetek az iskolában és környékén.	Játékos gyakorlattal a saját testhez viszonyított irányok, helyzetek megkülönböztetésének fejlesztése. 
Térérzet tudatosítása. 
Tájékozódási képesség fejlesztése az iskola épületében és az iskola környékén tett séta alkalmával. 
Veszélyhelyzetek bemutatása, megbeszélése. 
Ismeretek rögzítése. 
Helyes és helytelen magatartás megfigyelése, összehasonlítása, a pozitív minták kiemelése. 
Dramatikus játékok különböző helyzetekben.	
II. Téma: Közvetlen környezetünk növényei, állatai
Célok:
- Megismertetni a környezet élő és élettelen összetevőit és az élőlények főbb csoportjait.
- Feltárni az élő és élettelen megkülönböztető jegyeit.
- Megismertetni a lágyszárú növények testfelépítését.
- Bemutatni a növények ápolásának és szaporításának egyszerű eljárásait.
- Elsajátíttatni a környezetünkben élő társállatok gondozásának főbb szabályait.
- Tudatosítani a dísznövények és társállatok szerepét az emberek életében.
- Megláttatni az élőlények élőhelye és igénye közti összefüggéseket.
- Elérni, hogy a tanulók megbecsüljék és védjék környezetük élő és élettelen alkotóit.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Környezetünk. 
A természeti környezet élőlényei és élettelen összetevői. 

Élő és élettelen környezet közötti különbség. Élőlények fontosabb életműködései: mozgás, táplálkozás, légzés, szaporodás. 

Közvetlen környezetünk növényei. 
Dísznövények a virágoskertben: a petúnia. 
Dísznövények a lakásban és az erkélyen: pletyka, muskátli. 

Közvetlen környezetünk állatai. 
A lakásban élő, kedvtelésből tartott állatok. 
Kutya-macska barátság. 

Állatok a mesében és a valóságban.	Az épített és a természeti környezet jellemzése. 
Az élőlények csoportokba sorolása (növények, állatok, emberek) példákon keresztül. 

Élő és élettelen felismerése, összehasonlítása. A legfontosabb életműködések megismerése. 

Lágyszárú növény szerveinek irányított vizsgálata. A szervek felismerése és megnevezése. Csoportosítások végzése tanári irányítással; rész és egész kapcsolatának (pl. szervezet-szervrendszer) érzékeltetése. 

Leggyakoribb dísznövények és társállatok felismerése a valóságban és képek alapján. Dísznövények és kedvtelésből tartott állatok sokféleségének bemutatása, szerepének megfogalmazása. 

Cselekvő környezetvédelemre serkentés: növények gondozása, magvetés, barátságos környezet kialakítása. Kisállatokról való gondoskodás. 

Állatok valós és mesebeli tulajdonságainak az összehasonlítása.	
III. Téma: Testünk felépítése, működése
Célok:
- Megismertetni az emberi test főbb testrészeit.
- Bemutatni az érzékszervek szerepét az ember életében. Tudatosítani az érzékszervek megőrzésének fontosságát.
- Felismertetni a szervezet néhány jól nyomon követhető ritmusos működését.
- Rávilágítani az egészséges életmód fontosságára, a betegségek elkerülése érdekében.
- Bemutatni az orvosok gyógyító tevékenységét.
- Felhívni a figyelmet a balesetek megelőzésének elkerülésére.
- Tudatosítani a biztonságot szolgáló szervezetek tevékenységét és elérésének módját.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Testünk főbb testrészei: fej, nyak, törzs, 
végtagok. 

Napi teendőink. 
A napszakok váltakozása. 
A hét napjai. 
A helyes napirend. 

Testünk és életünk megfigyelhető ritmusai (szívdobogás, légzés, mozgás stb.). 

Érzékszerveink és azok szerepe a környezet megismerésében: szem - látás, bőr - tapintás, nyelv - ízlelés, fül - hallás. 

Az egészség és betegség. 
Az egészségmegőrzés összetevői. 

Segítenek a bajban. 
A mentők, a rendőrség és a tűzoltóság munkája. 

	Az emberi test főbb testrészeinek a megfigyelése. A főbb testrészek felismerése és megnevezése. 

A napok nevének és sorrendjének begyakorlása mondókák alapján. A napszakok elkülönítése saját tapasztalatok segítségével. A napszakoknak megfelelő köszönési formák gyakorlása szerepjátékkal. 

A helyes napirend tervezése, megvitatása. 

Egyszerű megfigyelések a test ritmusos működéseiről. Változások. Ritmusok felfedezése a versben, a természetben és a tevékenységekben. 

Érzékelő játékok: a színek, a formák, a felületek, az ízek, a hangok, a szagok stb. megfigyelése. Érzékszervek és a hozzátartozó érzékelés összekapcsolása. Érzékszervek védelme. 

A rendszeres tisztálkodás és az egészséges életmód szerepének tisztázása az egészségmegőrzésben. Tisztálkodási szokások gyakorlása: alapos kézmosás és fogmosás. 

Az egészséges és a beteg gyermek jellemzőinek összegyűjtése. A lázmérés módjának a megbeszélése. Szerepjátékok a fertőzés, gyógyítás, gyógyulás, ápolás köréből. 

A biztonságot szolgáló emberek jellemzése munkájuk, ruházatuk és eszközeik alapján. 
A segélykérő hívószámok megismerése, és a segélykérés gyakorlása szituációs játékkal.	
IV. Téma: Ismerkedés a lakóhellyel
Célok:
- Megismertetni a tanulókat lakóhelyi környezetükkel az egyre önállóbb tájékozódás, közlekedés érdekében.
- Kialakítani élet- és környezetkímélő, veszélyhelyzetek megelőzését szolgáló magatartásformákat.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Saját lakcím ismerete. 
Az iskola környékének megismerése. 
A lakóhely jellegzetességeinek megfigyelése tanulmányi séta során, bemutatása néhány mondatban. 
Városi és falusi települések összehasonlítása. 
A lakóhely nevezetes épületei. 
A lakóhely szokásainak, hagyományainak megismerése.	Tájékozódási képesség fejlesztése az iskola környékén tett séta alkalmával. 
Közvetlen megfigyelés, leírás szóban megadott és választott szempontok alapján. Rövid szóbeli beszámoló a megfigyeltekről. 

Helyi hagyományok megismerése. 
Gyűjtőmunka.	
V. Téma: Az évszakok időjárása, ünnepei
Célok:
- Fejleszteni a megfigyelőképességet az élettelen természet rövid idejű és folyamatos megfigyelésével, a megfigyelések rajzos lejegyzésével.(időjárás megfigyelése).
- Kialakítani a természet védelmének igényét.
- Felkelteni a tudományos vizsgálatok iránti érdeklődést.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az időjárás elemei és változásai 
(napsugárzás, hőmérséklet, szél, csapadék). 

Az időjárás-változások hatása a természetre (növények változásai, az állatok életmódjának megváltozása). 
A szélsőséges időjárás okozta veszélyhelyzetek és védekezés lehetőségei. 

A víz megjelenési formái a természetben. 
A víz halmazállapot változásai (olvadás, fagyás, párolgás) - kísérletek megfigyelése. 

A napszakok, a hét napjainak elnevezése. 
A helyes napirend kialakítása. 
Az évszakok elnevezései, jellemző időjárása. 
A hónapok nevei és sorrendje. 
Az évszakokhoz kapcsolódó ünnepek, néphagyományok, helyi szokások megismerése.	Időjárás megfigyelések több napon keresztül; 
lejegyzés rajzos formában. 
Az időjárás megfigyelése során a víz különböző megjelenési formáinak felismerése (eső, hó, zúzmara, dér, jég, hó, köd, pára). 
Az időjárás okozta veszélyhelyzetek felismerése tapasztalatból, képről (árvíz, hóvihar, villámcsapás stb.). 

Ok-okozati összefüggés felfedeztetése a változások megfigyelése során. 
Egyszerű kísérletek megfigyelése. 

Évszakok, hónapok, napszakok, sorba rendezése időrend alapján. 
Tájékozódás a mindennapok időviszonyaiban. 
Ismerkedés a természet könnyen megfigyelhető ciklusaival.	
A továbbhaladás feltételei
Az 1 évfolyam végén a tanuló:
- tájékozódjon jól saját testén,
- tudja az irányokat helyesen használni a gyakorlatban,
- ismerje iskolája nevét és pontos címét, helyiségeit, rendeltetésszerű használatát,
- tudja iskolájában útbaigazítani az idegeneket,
- tudja elmondani saját lakcímét,
- ismerje a napszakokat, a hét napjait, a hónapok és az évszakok elnevezéseit és egymást követő sorrendjét,
- tudjon beszámolni a napi időjárásról, a tanult időjáráselemek használatával szóban, és rajzban,
- konkrét estekben tudja az élőt az élettelentől megkülönböztetni,
- tudja megnevezni az emberi test főbb részeit,
- ismerje fel a megfigyelt lágy és fás szárú virágos növény fő részeit.
2. évfolyam
Időkeret: évi óraszám: 37 óra.
heti óraszám: 1 óra.
Javasolt óraterv
Témák	Óraszámok felhasználása	Össz- 
óraszám	
		Tananyag	Ismétlés, 
ellenőrzés	37	
Szá- 
ma	Nevei	
Új ismeret	Helyi felhasználás (kiegészítő anyag, 
gyakorlás)			
	A megismerési módszerek alapozása	Folyamatos	
	Év eleji ismétlés	-	-	1	1	
I.	A kert termesztett növényei	5	1	1	7	
II.	Lakóhelyünk	6	3	1	10	
III.	A ház körül élő állatok	4		1	5	
IV.	Testünk működése és egészsége	5		1	6	
V.	Az anyagok érzékelhető és mérhető tulajdonságai	6		1	7	
	Év végi ismétlés				1	
A megismerési módszerek alapozása
Célok:
- Felidézni az előzetes ismereteket.
- Felkelteni és fokozni az érdeklődést a tanuló közvetlen környezete iránt.
- Megfigyeltetni a tanuló közvetlen környezetét tanítói irányítással.
- Formálni a tudományos vizsgálat iránti igényt.
- Fejleszteni a szóbeli kifejezőkészséget.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Újra az iskolában. 

A tárgyak érzékelhető tulajdonságainak megfigyelése. 

Az anyagok mérhető tulajdonságai. 

Gyűjtemények készítése, rendezése.	Az iskola megfigyelése, leírása szóban, rajzban, bemutatása. 
Összehasonlítás, csoportosítás. 
Tapasztalatszerzés a környezetről megfigyelés útján. A tapasztalatok megfogalmazása szóban, rajzban. 
A mindennapi életben fontos szerepet játszó mennyiségek és azok mérésének megismerése, gyakorlása. 
A mérőeszközök használata. 
A mérés eredményének egyszerű lejegyzése. 
Válogatás, csoportosítás, rendszerezés.	
I. Téma: A kert termesztett növényei
Célok:
- Felidézni és bővíteni a növények testfelépítésével kapcsolatos ismereteket.
- Felismertetni a leggyakoribb hazai zöldségféléket és gyümölcsöket.
- Bemutatni az egyéves (egynyári) és többéves növények életciklusát.
- Tudatosítani a gyümölcsök és zöldségek szerepét az egészségmegőrzésben. Serkenteni a naponta többszöri fogyasztásukra.
- Tudatosítani a rovarpusztítók szerepét a rovarkártevők elleni védekezésben.
- Megfelelő szintű jártasság kialakítása a megfigyelések, vizsgálódások végzésében.
- Megismertetni és gyakoroltatni a megfigyelések, elemzések tapasztalatainak elmondását valamint azok rajzos rögzítését.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A kert fái. 
A fa fő részei: gyökérzet, törzs, korona. 
Örökzöld és lombhullató fák. 

A virág és a termés. 

Nyáron és ősszel érő gyümölcsök. 
A gyümölcsök főbb részei, jellemző tulajdonságai. 

A veteményeskert növényei. 
A gyümölcsök és zöldségek vitamintartalma. 

A növényi élet ciklusa. 

A különböző évszakok legfontosabb kerti 
munkái. 
A zöldségek és a gyümölcsök tárolása, tartósítása. 
Segítőtársak a kertben: rovarpusztító állatok.	Előzetes megfigyelési szempontok alapján tapasztalatszerzés a kert élővilágáról. 

A gyümölcsfák és a fenyők lombváltásának a megfigyelése. 

Egy lágyszárú növény és egy fa jellemzése. A növényi szervek és a fa fő részeinek a felismerése, megnevezése. Hasonlóságok és különbségek megállapítása. 

A virág és a termés vizsgálata élő anyagon. A rész és az egész, továbbá a virág és a termés közti összefüggések megértése. 

A gyümölcsök és a zöldségek megfigyelése, jellemzése. Csoportosításuk különböző szempontok szerint. 
A mindennapos gyümölcs- és zöldségfogyasztás fontosságának a megértetése. 
A gyümölcs és zöldségfogyasztás szabályainak a kialakítása. Gyümölcsmosás, salátakészítés. 
A növények időbeli változásainak a megfigyelése ábrák alapján. A változások leírása. Az egyéves és a több évig élő növények életének összehasonlítása. 

A legfontosabb kerti munkák felismerése, szerepük tisztázása. Alapvető összefüggések felfedezése: növényápolás - nagyobb terméshozam, megfelelő tárolás - romlás megakadályozása. 
Madárvédelem: madáreleség készítése.	
II. Téma: Lakóhelyünk
Célok:
- Felidézni az előzetes ismereteket.
- Fejleszteni a tanulók tájékozódó képességét.
- Összehasonlíttatni a természetes vizeket méretük szerint.
- Bemutatni a vizek szennyezettségének okait.
- Felismertetni a különböző településtípusokat.
- Megismertetni a lakókörnyezetre jellemző épületekkel.
- Bemutatni a középületek feladatait.
- Ösztönözni lakókörnyezetünk megóvására, szépítésére.
- Megismertetni a lakóhely és környékének múltjával.
- Összehasonlíttatni a különböző településtípusokat régen és napjainkban.
- Összegyűjtetni a település hagyományait, népszokásait, értékeit.
- Felidézni a biztonságos gyalogos közlekedés szabályait.
- Kialakítani a helyes tömegközlekedési szokásokat.
- Tudatosítani a leggyakoribb közlekedési veszélyhelyzetek elkerülésének módját.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Tájékozódás az iskola környékén. 
A forgalom megfigyelése. 
Lakóépületek, parkok, terek az iskola környékén	Tájékozódási képesség fejlesztése az iskola környékén tett séta alkalmával. 
Közvetlen megfigyelés, leírás szóban megadott és választott szempontok alapján. Rövid szóbeli beszámoló a megfigyeltekről. 
Tájékozódás térkép segítségével.	
Természeti környezetünk, felszíni formák megfigyelése. 
Álló és folyóvizek. 
A természeti környezetünket károsító tevékenységek.	A lakóhely és környékének megismerése, természeti formáinak megfigyelése, sorba rendezése 
Felszíni formák megfigyelése, kialakítása homokból, gyurmából 
Szóbeli és írásbeli beszámoló képek, egyéni tapasztalatok segítségével. 

Lakóhely természeti értékeinek, szépségének felfedezése. 
Néhány könnyen átlátható, megérthető, a gyerekeket is érintő környezetvédelmi problémával való foglalkozás.	
Településtípusok és jellemzőik. 
Lakóhelyünk szomszédos települései. 
Középületek és feladataik. 
Út, utca, tér, park, játszótér.	Előzetes tudás felszínre hozása. 
Képek gyűjtése a különböző településtípusokról. 
A település nevezetes épületeinek megfigyelése. 
Középületek csoportosítása feladatuk szerint. 	
Lakókörnyezetünk. 
Különböző tájak lakóépületei. 
Környezetünk jellemző lakóházai. 
Lakás, otthon.	Megfigyelések adott szempontok szerint a valóság és képek segítségével. 
A lakások jellemzőinek leírása, szóbeli beszámoló. 
A lakószoba berendezése, beszámoló rajzban. 
Részvétel a szép környezet kialakításában. 	
A település múltjának megismerése. 
A lakóhely hagyományai, népszokásai, 
népviselet. 
Régi foglalkozások, mesterségek. 
Lakóhelyünk értékei. 
A múzeumlátogatás szabályai.	A lakóhely múltjának, hagyományainak megismerése helytörténeti kiállítás megtekintése során. 
Irányított megfigyelés. 
Történetek, emlékek, népi játékok gyűjtése, megismerése. 
Helyi hagyományok ápolása. 
Szóbeli kifejezőkészség fejlesztése. 
Egyszerű képi és szöveges információk értelmezése.	
Lakóhelyünk közlekedése. 
Tömegközlekedési eszközök. 
A tömegközlekedés illemszabályai. 
Vasútállomás, buszpályaudvar.	Közös élményszerzés közlekedési eszközön. 
Tájékozódó képesség fejlesztése. 
Csoportosítások végzése különböző szempontok alapján. 
A helyes közlekedési magatartási formák kialakítása szituációs játékokkal. 
Képek gyűjtése közlekedési eszközökről, összehasonlításuk, rendezésük.	
Veszélyhelyzetek a közlekedésben.	A leggyakoribb közlekedési veszélyhelyzetek megfigyeltetése. 
Veszélyhelyzetek felismerése, elkerülése a közlekedés során. Ok-okozati összefüggések felfedeztetése. 
Esetelemzések gyermekekkel történt balesetek alapján. 
Szóbeli beszámoló egyéni tapasztalatokról. 
Ismeretek rögzítése rajzban és írásban.	
III. Téma: A ház körül élő állatok
Célok:
- Bővíteni a tanulók tudását a legfontosabb háziállatok és a ház körül élő állatok testfelépítésével, szerepével, életmódjával kapcsolatban.
- Megértetni a háziállatok és a vadon élők közti különbségeket.
- Felismertetni az élőlények szervezete és életmódja valamint a szervek felépítése és működése közti oksági összefüggéseket.
- Rámutatni a háziállatok szerepére az emberek életében.
- Beláttatni az állati termékek (hús, tej, tojás) táplálkozásban betöltött szerepét.
- Megfelelő színtű önállóság kialakítása a vizsgálatok elvégzésében, az ábraelemzésekben, a lényeges és lényegtelen jellemzők elkülönítésében.
- Fejleszteni a tanulók megfigyelő, rendszerező, feladatmegoldó képességét.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	

Legjelentősebb emlős háziállataink: szarvasmarha, házisertés, házinyúl, házijuh, házikecske, ló, szamár. 
Emlősök jellemző bélyegei, főbb testrészei. 

Legjelentősebb szárnyas háziállataink: házityúk, házikacsa, a házilúd, házigalamb, gyöngytyúk, pulyka. 
Madarak jellemző bélyegei, főbb testrészei. 

A háziállatokról való gondoskodás. 
A háziállatok hasznosítása. 
Az állatok szeretete, védelme és megbecsülése. 

Néhány jellemző vadon élő állat a házban és a ház körül (házi egér, füstifecske, fehér gólya stb.). 	A jelentősebb négylábú és szárnyas háziállatok küllemének a megfigyelése, leírása. 
Háziállatok felismerése, megnevezése. 

Az emlősök és a madarak közös tulajdonságainak az összegyűjtése. Lényeges jegyek elkülönítése. Rendszerezés. 

A szerkezet és a működés közti összefüggések bizonyítása: csőr - táplálékszerzés, végtagok - mozgás, kültakaró - védelem. 
Tollak és szőrzet érzékszervi vizsgálata, szerepük megbeszélése. Tapasztalatok rögzítése. 

A háziállatok gondozásával kapcsolatos elemi ismeretek felidézése. A gondozás és az életműködések közti kapcsolat feltárása. Az emberséges állattartás 
jellemzőinek a megbeszélése. 

A háziállatok szerepének bizonyítása sok-sok példán keresztül. Tojásétel készítése. 

A vadon élő állatok és a háziállatok életének összehasonlítása. Néhány, házba betelepedő vadon élő állat szerepének megítélése. Táplálkozási kapcsolatok felfedezése ábraelemzéssel.	
IV. Téma: Testünk működése és egészsége
Célok:
- Bővíteni az ember testfelépítésével és egészségmegőrzésével kapcsolatos ismereteket.
- Bemutatni az emberi tulajdonságok sokféleségét.
- Megláttatni az életkor előrehaladtával bekövetkező változásokat. Megismertetni a főbb életszakaszokat.
- Tudatosítani az egészséges életmód és a testápolási tevékenységek fontosságát az egészségmegőrzésben.
Kialakítani és gyakoroltatni a helyes szokásokat a betegségek elkerülése érdekében.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Testem és tulajdonságaim. 
Az emberi test fő részei, a végtagok kisebb egységei. 
Külső (látható) és belső (nem látható) tulajdonságok. 

Testünk működése. 
A csontváz, az izomzat és a belső szervek szerepe az életünkben. 

Egyszer én is nagy leszek. 
Emberi élet főbb szakaszai. 
Az évek múlásával bekövetkező változások. 

Az egészségmegőrzés. 

Helyes tisztálkodási szabályok, szokások. 
Egészséges táplálkozás. Mit? Mikor? Hogyan? kérdések megválaszolása. 

Környezeti ártalmak 	Az ember fő testrészeinek és a végtagok kisebb egységeinek a megfigyelése és elkülönítése. 

Külső és belső tulajdonságok összegyűjtése, rendszerezése. Saját külső tulajdonságok megfigyelése, rögzítése írásban. 

Fontosabb belső szervek felismerése, megnevezése, működésük megbeszélése. A mozgásban szerepet játszó szervek felfedezése. 

Főbb életszakaszok megfigyelése, jellemzése képek segítségével. Életszakaszok időrendbe állítása. A legjellemzőbb életkorok bemutatása szerepjátékkal. 

Mérési gyakorlatok a növekedés bizonyítására. Eredmények rögzítése. 

Az egészséges fejlődés és a betegségek elkerülése érdekében néhány jó tanács megfogalmazása (rendszeres napi sportmozgás, helyes testtartás, nyugodt környezetben történő alvás, légzés orron át stb.). 

A mosakodás és a fogmosás idejének és technikájának a tudatosítása. 
Helyes étrend összeállítása. Játékos gyakorlatok a rágás, terítés, étkezés közbeni illemszabályok köréből. 

A környezet ártalmas hatásainak a vizsgálata és a teendők megfogalmazása. 
Kisebb sérülések ellátásának gyakorlása.	
V. Téma: Az anyagok érzékelhető és mérhető tulajdonságai
Célok:
- Felidézni az előzetes ismereteket.
- Formálni a tudományos vizsgálat iránti igényt.
- Felismertetni az érzékszerveink szerepét a környezetünk megismerésében.
- Megvizsgáltatni a környezetünkben előforduló tárgyak anyagait.
- Észrevetetni a tárgyak anyaga és rendeltetése közötti összefüggést.
- Megfigyeltetni a környezetben előforduló anyagok érzékelhető tulajdonságait (szín, alak, felület, szag, illat, íz, hang).
- Érzékszervi tapasztalatokat szereztetni a tárgyak tulajdonságainak vizsgálata során.
- Figyelem felhívása az érzékszerveink védelmére, a sérült emberek segítésére.
- Felhívni a figyelmet a szelektív hulladékgyűjtés fontosságára.
- Megfigyeltetni tapasztalatszerzés útján a közvetlen környezetben lévő tárgyak és élőlények mérhető tulajdonságait.
Gyakoroltatni a mindennapi életben előforduló mennyiségek becslését, mérését (hosszúság, tömeg, űrtartalom, idő), mérőeszközök, mértékegységek használatát.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Környezetünk tárgyainak anyaga. 
Tárgyak többféle anyagból. 
Veszélyes és újrahasznosítható hulladékok a mindennapi életünkben.	A közvetlen környezetünkben lévő használati tárgyak megfigyelése, csoportosításuk anyaguk szerint. 
Az anyagfajták különbözőségének felismerése. 
Kapcsolat keresése a tulajdonság és funkció között konkrét példán. 
Tapasztalatok lejegyzése. 
A természeti környezetnek, mint a világ védelemre szoruló részének értelmezése. 
Egyéni és közösségi környezetvédelmi cselekvési formák kialakítása.	
A tárgyak érzékelhető tulajdonságai (szín, alak, felület, szag, illat, íz, hang). 
Érzékszerveink védelme. 
Sérült emberek.	A környezetünkben lévő tárgyak érzékelhető tulajdonságainak megtapasztalása. 
Tapasztalatok rögzítése rajzban és írásban. 
Érzékszervi tapasztalatokra épülő felismerő játékok. 
Az érzékelés, mint információszerzés. 
A sérült emberek iránti elfogadó és segítőkész magatartás fejlesztése dramatikus játékokkal.	
Hosszúságmérés tárgyakon, élőlényeken 
alkalmilag választott és szabvány mértékegységekkel. 

Űrtartalom mérése. 
Edények űrtartalmának mérése alkalmilag 
választott és szabvány mértékegységekkel. 
Napi folyadékszükségletünk. 

A tömeg, mint mérhető tulajdonság. 

Az idő mérése. 
Mérőeszközök készítése.	A mérhető tulajdonságok felismerése. 
Mérőeszközök, mértékegységek megismerése. 
A mérőeszközök pontosságának megfigyelése, összehasonlítása. 
A mérési módszerek gyakorlása, viszonyítás, becslés, mérés. 
Tapasztalatok, mérési eredmények lejegyzése, ábrázolása. 
Összefüggések felismerése, megfogalmazása. 
Egészséges életmóddal kapcsolatos szokások kialakítása. 
Beszámoló a tanórán kívül szerzett tapasztalatokról. 
Periodikus jelenségek felismerése. 
Tájékozódás a mindennapok időviszonyaiban. 
Összefüggések keresése, felismerése.	
Követelmények a tanév végén
A 2. évfolyam végén a tanuló:
- ismerje fel a környezete tárgyainak és élőlényeinek néhány érzékelhető tulajdonságait.
- tudjon önállóan tájékozódni az otthona és az iskola környékén.
- ismerje lakóhelye legfőbb jellegzetességeit, hagyományait.
- ismerje fel közvetlen környezete jellemző természeti formáit.
- tudja útbaigazítani az idegent lakóhelyén.
- ismerje lakóhelye főbb jellegzetességeit, ismertessen egyet a település hagyományai közül.
- ismerje a leggyakoribb közlekedési veszélyforrásokat, valamint azok elkerülésének módját.
- tudjon megfigyeléseiről, tapasztalatairól beszámolni szóban kérdések segítségével.
- legyen képes méréseket végezni, használja helyesen a mérőeszközöket és mértékegységeket.
- tudja lejegyezni a mérési eredményeit.
- a megismert növényeket tudják leírni szóban.
- nevezzék meg a tanult állatok néhány jellemző tulajdonságát.
- tudja, hogy az élőlények táplálkoznak, lélegeznek, szaporodnak, növekednek, fejlődnek, elpusztulnak.
- tudja az emberi test főbb részeit megnevezni.
3. évfolyam
Időkeret: évi óraszám: 55 óra.
heti óraszám: 1,5 óra.
Javasolt óraterv
Témák	Óraszámok felhasználása	Össz- 
óraszám	
		Tananyag	Ismétlés, 
ellenőrzés	55	
Szá- 
ma	Nevei	
Új ismeret	Helyi felhasználás (kiegészítő anyag, 
gyakorlás)			
	A megismerési módszerek alapozása	Folyamatos	
	Év eleji ismétlés	-	-	1	1	
I.	Változások a környezetünkben	8	1	2	11	
II.	A zöldterületek élete ősszel	7	1	2	10	
III.	Testünk és életműködéseink	7	-	2	9	
IV.	Tájékozódási alapismeretek	6	-	2	8	
V.	Országismeret	5	-	2	7	
VI.	A zöldterületek élete tavasszal	5	-	2	7	
	Év végi ismétlés	-	-	2	2	
A megismerési módszerek alapozása
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A zöldterületek élőlényeinek a megismerése. 

Az élettelen természet változásainak vizsgálata. 

Az időjárási jelenségek változása. Folyamatos megfigyelés. 

Könyvek, újságcikkek, filmek, képek, használata az ismeretszerzésben. 

A környezet változásának hatása az élőlények viselkedésére, életmódjára, életműködésére.	A közvetlen közelben lévő tárgyak és élőlények érzékelhető tulajdonságainak, az egyszerű természeti jelenségeknek, az élőlények életműködéseinek és változásának a megfigyelése. 

Egyszerű kísérletek végzése. Oksági összefüggések keresése. 

Becslések, egyszerű mérések tanítói segítséggel. A mérőeszközök és a mértékegységek helyes használatának a gyakorlása. 

Tanítói segítséggel tájékozódás egyszerűbb forrásanyagokban. 

A tapasztalatok általánosítása. 
A megfigyelések kifejezése élőszóban, írásban, rajzban.	
I. Téma: Változások a környezetünkben
Célok:
- Felkelteni a tanulókban az élettelen világ iránti érdeklődést.
- Bővíteni az időjárással és az anyagok tulajdonságaival kapcsolatos ismereteket.
- Megfigyeltetni az élettelen környezetben lejátszódó változásokat. Megvizsgálni a változásokat kísérleti körülmények között.
- Észrevetetni a változásokban az oksági összefüggéseket.
- Megismertetni a tanári irányítással végzett egyszerű kísérletek lebonyolítását, a következtetések levonását és a tapasztalatok rögzítését.
- Elsajátíttatni az anyagok és az eszközök takarékos és balesetmentes használatát.
- Az alapos vizsgálat igényének kialakítása, formálása.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az anyagok tulajdonságai: érzékszervekkel megfigyelhető, mérhető. 

Az anyagok halmazállapota: szilárd, a folyékony és a légnemű halmazállapot. 

Halmazállapot-változások a természetben és a mindennapi életben. 
A fagyás és az olvadás. 

A párolgás és a lecsapódás. 

Az oldódás. 
Különböző anyagok oldódása vízben. 
Oldatkészítés. 
Az oldódást gyorsító tényezők. 

Az időjárás változása: 
folyamatos megfigyelések, mérések. 

Az időjárási jelenségek és az anyag tulajdonságainak változása. 

Égés. 
Az égés feltételei és kísérőjelenségei. 
Az égés szerepe az emberek életében. 
Teendők tűz esetén.	Az anyagok tulajdonságainak az összegyűjtése. 
Érzékelhető tulajdonságok vizsgálata. 
Mérések végzése (hosszúság, tömeg, űrtartalom). Mértékegységek helyes használata. 

Különböző halmazállapotok bemutatása és legjellemzőbb tulajdonságaik megfigyelése. A halmazállapotok felismerése. 

A halmazállapot-változásokat bizonyító kísérletek elvégzése, elemzése. A változást előidéző okok feltárása. A megfigyeltek rögzítése szóban, írásban, rajzban. 
A hőmérséklet mérése, a hőmérő helyes használata. Egyszerű természeti jelenségek megmagyarázása. 

Vízben oldódó és nem oldódó anyagok elkülönítése egyszerű kísérletekkel. A kiinduló és keletkezett anyagok összehasonlítása. Az oldódás és az olvadás megkülönböztetése. 

Előzetes szempontok alapján az időjárás elemeinek folyamatos megfigyelése. Mérések végzése. A megfigyelések és az adatok táblázatba rögzítése. 

A természetben lejátszódó jelenségek, folyamatok modellezése kísérletekkel (különböző hőmérsékletű levegő áramlása, víz körforgása). 
Legismertebb szelek és csapadékfajták bemutatása képekről. 

Égéssel kapcsolatos kísérletek elvégzése: a kísérőjelenségek, az éghető és nem éghető anyagok és az égés feltételeinek a megfigyelése. 
Különböző égő anyagok oltásának a megismerése. Önmentési gyakorlatok.	
II. Téma: A zöldterületek élete ősszel
Célok:
- Felidézni és bővíteni az élőlények testfelépítésével és működésével kapcsolatos ismereteket.
- Felismertetni az állatok életéhez nélkülözhetetlen életfeltételek fontosságát.
- Megismertetni az élőhelyen élő állatok életmódját és viselkedését.
- Bemutatni az élőhelyen élő növények és állatok egymásrautaltságát, a közöttük lévő kapcsolatok jelentőségét.
- Megláttatni a környezet változásának hatását az állatok és a növények életére.
- Felkelteni a tanulók érdeklődését a települések zöldterületeinek szépsége és megismerése iránt.
- Környezettudatos magatartás kialakítása.
- Felismertetni, hogy az ember része a természetnek, tevékenységével befolyásolja a környezet állapotát.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A zöldterületek néhány jellemző növényének és állatának a megismerése (vadgesztenyefa, hársfák, lucfenyő, fekete bodza, mézelő méh, fekete rigó, parlagi galamb, keleti sün). 

Az állatok életfeltételei: táplálék, víz, megfelelő hőmérséklet, fény, levegő. 

Örökzöld, lombhullató, fa, cserje, 
emlős madár, rovar. 

A park élete a hideg napokon. Az élőlények alkalmazkodása. 

A zöldterületek növényeinek jelentősége.	Néhány fa küllemének a jellemzése a növényi algoritmus segítségével. 
A fa és a cserje összehasonlítása. 

Az állatok felismerése és küllemük jellemzése. Az állatok életmódjának és viselkedésének a leírása. 
Az állatok életben maradásához szükséges környezeti feltételek vizsgálata. 

A növények és az állatok sokrétű kapcsolatának a bizonyítása példákkal (búvóhely, fészkelőhely, táplálkozás, megporzás). 
A megismert élőlények csoportokba sorolása és a csoportok jellemzése. 

Az őszi és téli hidegebb időjárás következményeinek felfedezése: lombhullás, költözés, tartalékgyűjtés, rejtőzködés, téli álom, vastag bunda. 

Az ember környezetkárosító magatartásának a következményei. 
Cselekvő természetvédelemre serkentés: madárkalács készítése, egyszerű odú kihelyezése.	
III. Téma: Testünk és életműködéseink
Célok:
- Feleleveníteni az emberi testről és működéséről az 1-2. évfolyamon szerzett ismereteket.
- Vizsgálni az ember életéhez nélkülözhetetlen feltételeket.
- Tudatosítani, hogy a környezet állapota hatással van az ember egészségére is.
- Kialakítani a környezettudatos magatartás alapvető, elemi szintű cselekvési formáit.
- Kialakítani az egészséges életmód iránti igényt.
- Megláttatni, hogy a betegségek elkerülésének legcélravezetőbb módja az egészséges életmódra való törekvés (a helyes napirend, a táplálkozási szokások kialakítása, a mozgás iránti igény felkeltése, az alapos tisztálkodás).
- Megismertetni a betegség tüneteit, a leggyakoribb fertőző betegségeket és a betegápolás, beteglátogatás leglényegesebb szabályait.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az emberi test változásának megfigyelése (növekedés, fejlődés). 

Életműködéseink főbb jellemzői (mozgás, táplálkozás, légzés, fejlődés). 
Legfontosabb szerveink szerepe életünkben. 

Egészséges életmód: 
- helyes napirend, hetirend, 
- mindennapos mozgás, sport, 
- helyes táplálkozási szokások, 
- tisztálkodás. 

Életünk környezeti feltételei (víz, oxigén, táplálék, hőmérséklet), a környezet hatásai szervezetünkre. 

A betegség és legjellemzőbb tünetei (rossz közérzet, láz, fájdalom, hasmenés, hányás, vérzés). 
A fertőző betegségek, terjedésük, megelőzésük. 

A betegápolás, a beteglátogatás szabályai.	A saját testen végbement változások felismertetése konkrét mérésekhez kapcsolva. 
A közvetlen tapasztalatok lejegyeztetése, a változások megnevezése. 

A tanulók megismertetése a szervek elemeivel, az elemek kapcsolatával, és az alapvető feladataikkal. 
Az életjelenségekhez kötött életértelmezések erősítése. 

Az egészséges életmód alapelveinek, egészségmegőrző hatásának felismertetése. 
A helyes táplálkozási szokások, a helyes napirend, valamint a mindennapos mozgás és a megfelelő tisztálkodás fontosságának felismertetése. 

Életünk nélkülözhetetlen környezeti feltételeinek feltárása. 
A környezetszennyezés szervezetünkre gyakorolt káros hatásainak kiemelése. 
A külső és belső környezet tisztántartása fontosságának felismertetése. 
Annak felismertetése, hogy az ember része a természetnek, kölcsönösen hatnak egymásra. 
A leggyakoribb betegségek és tüneteik összegyűjtése a konkrét tapasztalatok felszínre hozásával. 
Az egészséges életmód fontosságának kiemelése a betegségek megelőzésében. 
Oksági összefüggések keresése a magatartási és illemszabályok, valamint a betegségek, balesetek megelőzése között. 
A helyes egészségszokások gyakoroltatása. 
A gyógyszerszedés veszélyeinek felismertetése. 

A tanulók megismertetése a gondos betegápolás legalapvetőbb szabályaival, a konkrét tapasztalatokra építve. 
A testi fogyatékkal élő embertársaink elfogadása.	
IV. Téma: Tájékozódási alapismeretek
Célok:
- Felidézni az előzetes ismereteket.
- Fejleszteni a tanulók tájékozódó képességét.
- Bemutatni a tárgyak alaprajzának elkészítési módját.
- Felismertetni a nagyítás, kicsinyítés szükségességét.
- Kialakítani az ismert terepről készült útvonalrajzok, térképvázlatok, térképszerű ábrázolások leolvasásának, elkészítésének technikáját.
- Bemutatni a tanulóknak a mágneses kölcsönhatásokon keresztül az iránytű elemi szintű használatát.
- Megismertetni a fő világtájakat.
- Ösztönözni a szűkebb és tágabb környezetben való önálló tájékozódásra többvariációs útvonalrajzok készítésével.
- Összegyűjteni az iskola környékén lévő jellegzetes tájékozódási pontokat (pl. különleges lakóház, templom, víztorony, stb.).
- Megfelelő szintű önállóság kialakítása a tájékozódásban.
- Fejleszteni az együttdolgozás képességét.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Tájékozódás az osztályban, az iskolában, az udvaron és az iskola környékén. 

Alaprajz, kicsinyítés, nagyítás. 
Tárgyak alaprajza. 
A tanterem, szoba alaprajza. 
Az alaprajz elemei. 

Egyszerű kísérletek fénnyel és mágnesekkel. 
Mágneses kölcsönhatások. 

Az iránytű. 
A fő világtájak (mellékvilágtájak) fogalma, jelölésük. 

A térkép fogalma. 
Szimbolikus jelek a térképen. 
Térképfajták, jellegzetességeik.	A közvetlen környezet megfigyelése, a tapasztalatok lejegyzése, egyszerűsített rajzos ábrázolása. 
Tájékozódási gyakorlatok az elkészült vázlatrajzok alapján. 
Helyszínek modellezése, felismerési gyakorlatok. 
A vázlatrajzok megfeleltetése a valóságnak, elemi ismeretek gyűjtése. 
A térérzet tudatosítása, tájékozódás a térben. 
A tárgyak és alaprajzuk megfeleltetése. 
Az alaprajz fogalmával való megismerkedés. 
Az alaprajzkészítés technikájának elsajátítása. 
A kicsinyítés, nagyítás szükségességének felismerése, példák gyűjtése a közvetlen tapasztalatok alapján. 
A tanterem, lakás egy helyisége alaprajzának elkészítése. 
Szóbeli beszámolás az alaprajzon ábrázoltakról. 
Az alaprajz legfontosabb elemeinek felismerése, viszonyítások gyakorlása. 
Az irányok, távolságok, hosszak, nagyságrendek meghatározása (becslés, mérés). 
A fény terjedésének vizsgálata. 
Tanulói kísérletek végzése mágnesekkel. 
A tanulók megismertetése a vonzás-taszítás jelenségével. 
Ismerkedés az iránytűvel. 
Az iránytű, a mágnes és a Föld mágneses mezője közötti összefüggés megbeszélése. 
A viszonyítás szerepének felismertetése a helyzet meghatározásban. 
Tájékozódási gyakorlatok az iránytű segítségével. 
Ismerkedés a térképpel, új fogalom meghatározása. 
A térkép szimbolikus jeleinek, színeinek megismerése. 
A valóság térképábrázolása jelekkel. 
Irányok, távolságok, hosszak meghatározása a térképen. 
Egyszerű térképek másolása kézi munkával. 
A település térképének tanulmányozása, a tanultak beazonosítása, alkalmazása. 
Az iskola, a lakóhely megkeresése, a térképi ábrázolásuk megfigyelése.	
V. Téma: Országismeret
Célok:
- Felidézni az előzetes ismereteket.
- Megismertetni a tanulókat a fővárossal, Budapest nevezetességeivel.
- Összegyűjteni a „főváros” fogalom ismérveit.
- Felfedeztetni Budapest természeti értékeit, szépségeit.
- Összehasonlítani közvetlen vagy közvetett tapasztalatszerzés útján a fővárosi és vidéki életet.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Hazánk fővárosa Budapest. 
Beszámolók, gyűjtőmunka. 
Budapest múltja (Pest, Buda, Óbuda). 

Budapest az ország szíve. 
A főváros domborzata és vizei. 

Élet a fővárosban. 
A főváros lakossága. 
Közlekedés Budapesten. 

A fővárosi és a vidéki élet közötti különbség. 

A főváros nevezettségei: 
- épületek, 
- létesítmények, 
- helyek, 
- hidak, 
- kirándulóhelyek. 
Budapest a fürdők, barlangok városa (gyógyvizek). 

A főváros kulturális élete (múzeumok, színházak, Operaház. 
Helyes viselkedés a középületekben. 

Idegenforgalom.	A tanulók előzetes ismereteinek felmérése. 
Ismerkedés a fővárossal, közvetlen vagy közvetett tapasztalatszerzéssel. 
Szóbeli beszámolók, képek, olvasmányok gyűjtése, tematikus rendezése a főváros értékeivel kapcsolatban. 
Ismerkedés a főváros történelmével. 

Budapest Magyarország domborzati térképén. Helyzet-meghatározás. 
A főváros domborzati viszonyainak jellemzése, a főváros vizei. 
A főváros és a lakóhely egymáshoz viszonyított helyzetének, távolságának meghatározása. 

A „főváros” mint fogalom megbeszélése. Ismertetőjegyek összegyűjtése. 
Közlekedés a fővárosban, (metró, HÉV, repülőtér). 

A fővárosi és vidéki élet összehasonlítása, különbségek felfedeztetése. 
Közlekedési lehetőségek megbeszélése a lakóhely és Budapest között. 

Ismerkedés a főváros nevezetességeivel (vár, Gellérthegy, Országház, Állatkert, Margit-sziget, hidak, stb.). A fővárosi kirándulóhelyek megismerése. 

A természeti értékek, szépségek felfedezése. 

Ismerkedés a Budapesten található múzeumokkal, a Nemzeti Színházzal, Operaházzal, stb. 
Magatartási és illemszabályok megbeszélése. 
Dramatikus játékok. 

Budapest, mint idegenforgalmi központ. 
Viselkedési szabályok megbeszélése az idegenekkel, turistákkal szemben.	
VI. Témakör: A zöldterületek élete tavasszal
Célok:
- Megláttatni a növények életben maradásához szükséges életfeltételeket.
- Továbbfejleszteni a tanulók önállóságát a megfigyelések és kísérletek végzésében.
- Bemutatni a környezetszennyezés hatását az élőlények életére.
- Felismertetni az időjárás változása és az élőlények életműködése, viselkedése közötti összefüggéseket.
- Megismertetni az élőlények közötti kapcsolatok sokféleségét. Megláttatni az élőlények egymásrautaltságát.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A tavaszi felmelegedés hatása az élőlényekre. 

A zöldterületek leggyakoribb lágyszárú dísznövényei. A virág alkotórészei és ezek feladata. 

A megporzás és a termés kialakulása. 
A magok szerepe. A termések és a magok terjedése. 

A csírázás folyamata és feltételei. 
A növényi élet ciklusa (mag - új növény - virágzás, megporzás - termés érés - mag.) 

A növények életfeltételei: víz, fény, megfelelő hőmérséklet, tápanyagok, levegő.	A melegebb időjárás következményeinek a felfedezése: virágnyílás, lombfakadás, költöző madarak visszatérése, szaporodás stb. 

Néhány tavasszal nyíló lágyszárú dísznövény felismerése, megnevezése. 
Valóságos anyagon a virág alkotórészeinek a vizsgálata, jellemzése. A rovar és a virág közötti kapcsolat felfedezése. A megporzás folyamatának leírása ábráról. Példák felsorolása a magok és a termések terjesztésének néhány közismert módjáról. 

Kísérletek elvégzése a csírázás és az életfeltételekkel kapcsolatban. 
Csoportmunka megszervezése - kísérlet beállítása - folyamatos megfigyelés - a tapasztalatok megbeszélése, rögzítése. 
A szennyező anyagok és a növények élete közti összefüggések bizonyítása kísérlettel. 

Cselekvő környezetvédelemre serkentés: dísznövények gondozása, kedvtelésből tartott állatok életfeltételeinek a biztosítása, környezetbarát tisztítószerek vásárlása.	
Követelmények a tanév végén
A 3. évfolyam végén a tanuló:
- Legyen képes a zöldterületeken élő leggyakoribb élőlények felismerésére, jellemzésére, megnevezésére.
- Vegye észre a növények és az állatok sokrétű kapcsolatát, tudjon rá példát mondani.
- Ismerje a növényi szervek feladatát. Vegye észre a növényi élet ciklusát.
- Tudja, hogy az élőlények életben maradásához tápanyagokra, levegőre, vízre, megfelelő hőmérsékletre, fényre van szükség. Ismerje a növények és az állatok legfontosabb hasonlóságait, lássa a táplálékuk megszerzése közötti különbséget.
- Lássa, hogyan alkalmazkodnak az élőlények a kedvezőtlen környezeti feltételekhez.
- Tudja megkülönböztetni az egészséges és a beteg állapotot.
- Ismerje fel, hogyan kerülhetők el a betegségek.
- Tudja a mentők, tűzoltók, rendőrség telefonszámát, értesítésük módját.
- Legyen képes tájékozódni az iskola környékéről készített térképvázlaton.
- Állapítsa meg helyesen iránytű segítségével a fővilágtájakat.
- Ismerje meg lakóhelyét, tudjon önállóan tájékozódni a település térképén.
- Tudja néhány mondatban bemutatni a fővárost.
- Legyen képes felfedezni a fővárosi és vidéki élet közötti különbségeket.
- Ismerjen fel néhányat képről Budapest nevezetességei, hídjai közül.
- Vegye észre, hogy a helytelen emberi magatartás hogyan veszélyezteti az élőlények életét.
- Tudjon tanári segítséggel kísérleteket, méréseket végezni, tapasztalatait elmondani és írásban rajzban rögzíteni.
4. évfolyam
Időkeret: évi óraszám: 74 óra.
heti óraszám: 2 óra.
Javasolt óraterv
Témák	Óraszámok felhasználása	Össz- 
óraszám	
		Tananyag	Ismétlés, 
ellenőrzés	74	
Szá- 
ma	Nevei	
Új ismeret	Helyi felhasználás (kiegészítő anyag, 
gyakorlás)			
	A megismerési módszerek alapozása	Folyamatos	
	Év eleji ismétlés	-	-	2	2	
I.	Élet az erdőben	6	1	2	9	
II.	Az élettelen természet alapismeretei	6	2	2	10	
III.	Testünk és életműködéseink	7	-	2	9	
IV.	Tájékozódási alapismeretek	8	2	2	12	
V.	Élet a mezőn	6	1	2	9	
VI.	Az életet adó víz	6	1	2	9	
VII.	Országismeret	7	1	2	10	
	Év végi ismétlés	-	-	4	4	
A megismerési módszerek alapozása
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az erdő, a mező, a víz-vízpart élőlényeinek 
tulajdonságai. 

Az élőlények kapcsolatai: egymás közötti és az 
élettelen környezettel. 

A talaj, a levegő és a víz tulajdonságai, 
szennyezettsége és ezek hatása az élőlényekre. 

Tájékozódás a térképen és a Földön kívüli térségben. 
Településtípusok, népcsoportok. 

Az egészséges életmód alapelvei.	Irányított megfigyelések az élő és élettelen természetben. 

Felismerés a gyakorlatban néhány jellemző tulajdonság 
alapján. 
Összehasonlítás, csoportosítás, rendszerezés gyakorlása. 

Bizonyítások egyszerű kísérletekkel. Önálló mérés 
a gyakori szabvány mértékegységek alkalmazásával. 
Az adatok rögzítése, grafikonok készítése, értelmezése. 
Következtetések, egyszerű összefüggések felismerése. 
Az ismeretforrások felhasználása a megismeréshez. Ábra, térkép elemzése. 
Tapasztalatok önálló általánosítása. A megfigyelések rögzítése élőszóban, rajzban, írásban.	
I. Téma: Élet az erdőben
Célok:
- Felidézni a növények és az állatok testfelépítésével kapcsolatos előzetes ismereteket.
- Megismertetni az erdő néhány jellemző élőlényének a küllemét, életmódját, testfelépítését.
- Megértetni az élőlény élőhelye, életmódja és a testfelépítése közötti egyszerűbb összefüggéseket.
- Bemutatni az élő és élettelen valamint az élőlények egymás közötti kapcsolatait.
- Megfigyeltetni az élőlények táplálékláncban elfoglalt helyét.
- Megláttatni a hazai erdők szépségét, sokszínűségét és pusztulásának okait.
- Lehetőséget biztosítani az aktív természetvédelmi munkálatokra.
- Elsajátíttatni a természetben történő helyes viselkedés szabályait.
- Lehetőséget biztosítani a tartalommal kapcsolatos forrásanyagok önálló gyűjtésére, bemutatására.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az erdő életközössége. 

Az erdő néhány jellemző élőlényének a külleme, testfelépítése, életmódja (földigiliszta, kakukk, nagy fakopáncs, róka, őz, cincérek, ibolya, galagonya, kocsányos tölgy, fehér akác). 

Lágyszárú növények, fák, cserjék, madarak, emlősök, rovarok, gyűrűsférgek. 

Az erdő szerepe az emberek életében. 

Az erdők pusztulásának okai. 

Az erdők védelme. Védett helyi természeti értékek. 

Viselkedési és illemszabályok a természetben.	Az erdő élettelen környezeti tényezőinek és élőlényeinek a megfigyelése, vizsgálata a természetben. 

Az élőlények megfigyelése leírása, film, kép, ábra segítségével. 

Az élőlények küllemének és testfelépítésének a jellemzése azonos sorrendben alkalmazott szempontok (algoritmus) szerint. 
Az élőlények összehasonlítása: hasonlóságok és különbségek megláttatása. A különbség és az életmód közötti összefüggés felismerése. 
Az élőlények környezetalakító szerepének a bizonyítása példákkal. 
A megismert élőlények csoportosítása. 

Az erdő hasznának a megbeszélése. 

Hogyan lesz a nyersanyagból termék? 
A fafeldolgozás és a papírgyártás közötti kapcsolat feltárása. Újrapapír készítése. 
A papírgyűjtés fontosságának a beláttatása. 
A papírral való takarékoskodás gyakoroltatása. 

Cselekvő természetvédelemre serkentés: 
madáretető készítése, madáretetés, faültetés. 
A természetjárás szabályainak a betartatása.	
II. Téma: Az élettelen természet alapismeretei
Célok:
- Megismertetni a talaj és a levegő néhány közismert szennyező anyagának a nevét és a forrását.
- Bemutatni a szennyező anyagok hatását az élőlényekre.
- Megláttatni a szennyeződés megelőzésének és a védekezésnek a lehetőségeit.
- Megértetni a hulladékok csökkentésének a fontosságát, és a különválogató hulladékgyűjtés jelentőségét.
- Továbbfejleszteni önállóságukat az ismeretszerzésben, a megfigyelések és kísérletek végzésében.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A talaj keletkezése. 
A talaj alkotórészei. 

A talaj szerepe a növények és a talajlakó állatok életében. 

A külső erők (szél, víz) okozta talajpusztulás. 
A talajszennyezés forrásai és következményei. 

A talaj károsodásának megelőzése, védelme. 

A levegő alkotóelemei. 

A levegő mozgásának előnyös és hátrányos hatásai. 

A levegőszennyezés okai, a szennyezés hatása az élőlényekre. 

A levegő tisztaságának a megőrzése. Megújuló energiaforrások. 

Az otthon tisztasága. 
A csomagolóanyagok vizsgálata. A reklámok hatása. 
A különválogató hulladékgyűjtés.	Különböző talajok vizsgálata érzékszervekkel (szín, tapintás). 
A talajnedvesség és a levegő kimutatása egyszerű kísérlettel. 
A talaj színe (tápanyagtartalom) és a növények fejlődése közötti összefüggés megláttatása. A talaj és a talajlakó állatok kapcsolatának bizonyítása példákkal. 

Egyszerű kísérlet a szél és a víz talajromboló hatásának bizonyítására. 
Vegyi anyagok hatása a növényekre és az állatokra. 

Fák telepítése, illegális szemétlerakók felfedezése, bejelentése. 

A levegő tulajdonságainak vizsgálata. A levegő jelentőségének bemutatása. 
A szél építő és romboló munkájának a bizonyítása. 
A szél szerepe a megporzásban, a magok és termések terjesztésében, a madarak repülésében. 

A tüzelés és a közlekedés légszennyező anyagainak a megismerése. A lakóhely porszennyezettségének vizsgálata. A levegőszennyezés élőlényekre gyakorolt hatásának a bemutatása. 

A fogyó és környezetszennyező tüzelőanyagok felváltása szél, víz és napenergiával. 
A hulladékok környezetszennyezésének a felismerése. A hulladékok csökkentésének lehetőségei. A különválogató hulladékgyűjtés fontosságának beláttatása. 
Hulladékból egyszerű játékok készítése.	
III. Téma: Testünk és életműködéseink
Célok:
- Feleleveníteni az emberi testről tanultakat, megszilárdítani, bővíteni az eddigi ismereteket.
- Áttekinteni az ember életkori szakaszait, összehasonlíttatni a különböző korú emberek szervezetét, életműködéseit, viselkedését.
- Felismertetni a helyes és helytelen szokások szervezetünkre gyakorolt hatását.
- Megismertetni a tanulókat az egészséget károsító szokások veszélyeivel, felkészíteni őket ezek elutasítására.
- Kialakítani a reklámok túlzásaival szembeni elutasító magatartást.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az ember életkori szakaszai. 
A különböző életkorú emberek szervezetének, életműködésének, viselkedésének jellemzői, összehasonlításuk. 

A helyes és helytelen szokásaink, hatásuk egészségünkre. 

Egészségkárosító szokások (dohányzás, alkoholfogyasztás, kábítószerezés). 

A reklámok hatása életünkre, élet-módunkra. 	A születéssel, az egyedfejlődéssel kapcsolatos gyermeki elképzelések felszínre hozása. Saját tapasztalatok megbeszélése. 
Az életkorok legszembetűnőbb jellemzőinek összehasonlítása dramatikus játékok segítésével. 
Megfigyelés, mérés a testen. 
A változások felismertetése. 
Az idős beteg emberek tiszteletére, a testi fogyatékkal élő emberek elfogadására való tudatos nevelés. 

A napirenddel, mozgással, táplálkozással, tisztálkodással kapcsolatos helyes és helytelen szokások feltárása, felismertetése. 

Az életmód hatása egészségünkre, ok-okozati összefüggések megállapíttatása. 
A helytelen életmódbeli szokásokon való tudatos változtatás igényeinek felkeltése. 
A helyi környezetszennyezéssel kapcsolatos problémák feltárása. 
Egyéni és közösségi környezetvédelmi cselekvési formák kialakítása. 

Ismerkedés az egészséget károsító szokásokkal, veszélyeikkel, felkészülés az elutasításukra. 

A reklámok elemzése, jellemzése. Az általuk elérni kívánt hatás és a valóság összevetése, túlzásaik felismertetése. 
A tényleges igények és a reklámok által sugárzott vásárlási kényszer ellen hangolás. 
A takarékosság, a környezettudatos fogyasztói magatartás fontosságainak megláttatása.	
IV. Téma: Tájékozódási alapismeretek
Célok:
- Felidézni az előzetes ismereteket.
- Fejleszteni a tanulók térképolvasási és térképhasználati ismereteit.
- Bemutatni a hazai táj szépségét, változatosságát.
- Megalapozni a tanulókban a környezet értékeit tisztelő, azokat megóvni kész magatartást.
- Fejleszteni a tanulók megfigyelő, elemző, összehasonlító képességét.
- Megalapozni a természettudományos megismerési képességeket.
- Megismertetni és elsajátíttatni az ismeretszerzés és a tanulás elemi módszereit.
- Felismertetni és tudatosítani a Földön kívüli térségek létét.
- Felszínre hozni a tanulók égitestekkel kapcsolatos elképzeléseit.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A térkép legfontosabb elemei: vizek, domborzati jelölések, államhatárok, települések. 

A lakóhely a térképen; 
felszíne, vizei. 
A település helye, Magyarország térképén. 
A lakóhely és környékének védett természeti értékei, kirándulóhelyek. 
A lakóhelyen élő népcsoportok. 

Hazánk tájai, felszíni formái és vizei. 

A tér. 
A Földön kívüli térségek. 
A Naprendszerbeli égitestek. 
A Föld alakja. 
A Föld és az Univerzum.	A térkép legfontosabb elemeinek felismerése, térképészeti jelölésük megismerése. 
A domborzat és a vízrajz ábrázolása a térképen. 
A különböző domborzatú tájak és a térkép színhasználata közötti kapcsolat megismerése. 
Elemi szintű tájékozódási gyakorlatok Magyarország domborzati térképén. 
Legnagyobb folyóink, tavaink felsorolása, felismerése a térképen. 
Közvetett tapasztalatszerzés a lakóhelyen és környékén nem megtapasztalható felszíni formákról és vizekről. 

A lakóhely megkeresése Magyarország domborzati térképén. A lakóhely felszíni formáival és felszíni vizeivel kapcsolatos közvetlen tapasztalatok összevetése a térkép jelöléseivel. 
A tájékozódás gyakorlása a lakóhely térképével. 
A lakóhely és környéke természeti értékeinek, természetvédelmi területeinek megismerése. 
A lakóhelyhez közeli kirándulóhelyek egyikének bemutatása. 
A természetvédelem fontosságának tudatosítása. 
A lakóhelyen élő népcsoportok megnevezése. 

Magyarország nagy tájainak felismerése jellemző képek, leírások alapján. 
A domborzat és a vizek ábrázolásával, jelölésével kapcsolatos előzetes ismeretanyag alkalmazása. 
A lakóhely és a nagy tájak felszínének, vizeinek összehasonlítása. A viszonyítások gyakorlása a világtájak alkalmazásával, a gyűjtött képanyag, ismeretanyag rendszerezése, a csoportosítási szempontok megválasztásának gyakorlása. 
A nagytájak természeti értékeinek megismerése. 

A térérzet tudatosítása, tájékozódás a térben, irányok, távolságok, nagyságrendek meghatározása (becslés, mérés). 
A Földön kívüli térségek létének felismerése. 
Az égitestekkel kapcsolatos gyermeki elképzelések felszínre hozása, megfogalmazása, megbeszélése. 
A Naprendszerbeli égitestek viszonyaival, valamint a Föld alakjával kapcsolatos tudományos kép megformálása. 
Elemi ismeretek gyűjtése égitestekről, egyszerű megfigyelések végzése.	
V. Téma: Élet a mezőn
Célok:
- Feleleveníteni, rendszerezni és alkalmazni az élőlények testfelépítéséről és működéséről tanultakat.
- Bemutatni néhány mezőn élő élőlény tulajdonságait.
- Gyakoroltatni a növények és az állatok jellemzésének algoritmusát.
- Észrevetetni az életközösségben felismerhető egyszerű kapcsolatokat (pl. tápláléklánc, környezet-szervezet stb.).
- Megismertetni egy jelentős termesztett növény és tenyésztett állat tulajdonságait, termékeik feldolgozását és hasznosítását.
- Felkelteni a gyógynövények iránti érdeklődést. Rámutatni egyes gyomnövények (parlagfű) egészségkárosító hatására.
- Megértetni az emberi tevékenység környezetre gyakorolt hatását.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A füves puszták életközössége. 

A füves területek néhány jellemző élőlényének a külleme, testfelépítése, és életmódja (fűfélék, mezei tücsök, mezei pacsirta, fácán, mezei nyúl) 

Gyakori termesztett növény és tenyésztett állat a mezőn. 

A búza. 

A szarvasmarha. 

Gyógynövények, gyomnövények (kamilla, parlagfű, pásztortáska) 

Az ember hatása a füves területek életközösségére. 
A természet védelme.	Egy füves terület megfigyelése a természetben. 
Mérések, vizsgálatok, megfigyelések végzése csoportmunkában. Az élőhely leírása. 
Az életközösség néhány gyakori élőlényének a felismerése, megnevezése, jellemzése a tulajdonságok rendszerezett megismerése alapján. 
Hasonlóságok és különbségek, valamint az összefüggések felfedezése. 
Mezei tápláléklánc összeállítása. 

Hogyan lesz a nyersanyagból termék? 
A búza feldolgozásának végigkísérése az aratástól a kenyérig. 
A tej útjának a nyomon követése. 
A leggyakoribb tejtermékek előállítása. 
A búza és a szarvasmarha leírása szempontsor segítségével. 
A tejtermékek és a gabonafélék táplálkozásban betöltött szerepének a tisztázása. 

A gyógynövények szerepének a megismerése. A gyógynövények gyűjtésének, szárításának, felhasználásának a megismerése. Gyomnövények 
felismerése. 

Az ember cselekedetei és a környezet károsodása közti összefüggés feltárása. 
Ismeretek kiegészítése könyvek, filmek, újságcikkek segítségével. 
A lakóhely természeti értékeinek felfedezése, megóvása.	
VI. Téma: Az életet adó víz
Célok:
- Felidézni a víz körforgásáról tanultakat.
- Megismertetni a víz jellemző tulajdonságait, felismertetni a szerepét.
- Felidézni és alkalmaztatni az élőlények testfelépítésével és életműködésével kapcsolatos tanult ismereteket.
- Bemutatni néhány jellemző vízben és vízparton élő élőlény tulajdonságait.
- Elsajátíttatni az élőlények táplálékláncba sorolását.
- Megértetni az élőlény és környezete közötti összefüggéseket.
- Beláttatni a vízzel való takarékosság fontosságát.
- Bemutatni az emberi tevékenységek hatását az élőlények életére.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A víz körforgása a természetben. 
A növények szerepe a folyamatban. 

A víz jelentősége az emberek életében. Az ivóvíz eredete. A víz tulajdonságai. 
Takarékoskodás a vízzel. 

A víz, mint élettér. 

A víz, vízpart néhány jellemző élőlényének a külleme, testfelépítése, életmódja (ponty, gyötrő szúnyog, kecskebéka, fehér gólya, fűzfa, nád). 

A vízszennyezés forrásai. 
A vízszennyezés hatása az élővilágra. 

Természetes vizeink védelme.	Vízfelszívás, párologtatás bizonyítása kísérleti úton. 

A víz sokrétű szerepének a meglátatása példákon keresztül. 
Vízminták érzékszervi vizsgálata, összehasonlítása. 
A vízzel való takarékoskodás lehetséges módjainak az összegyűjtése. Helyes és helytelen szokások elemzése. 

Tó készítése egy uborkásüvegben. Élő és élettelen közötti összefüggések megláttatása. 
Egy természetes vízi élőhely megfigyelése, vizsgálata. 

A vízben és a vízparton élő néhány jellemző élőlény megfigyelése, leírása, felismerése. 
A szervek felépítése és működése közötti összefüggések bemutatása példákon. 
Az élőlények közötti kapcsolatok felfedezése. Tápláléklánc összeállítása. 
Az élőlények csoportosítása, hasonlóságok és különbségek felsorolása. 

Képek újságcikkek gyűjtése a vízszennyezés okainak és következményeinek a bemutatására. Egyszerű víztisztítási eljárások elvégzése: ülepítés, szűrés. 
A vizsgálódás menetének és az eszközök balesetmentes használatának a gyakoroltatása.	
VII. Téma: Országismeret
Célok:
- Felidézni a település típusokról (város, falu, tanya) a 2. osztályban tanultakat.
- Felismertetni a közigazgatási térképen az államhatár, települések jelölését.
- Megnevezni a településtípusok közötti különbségeket.
- Megismerkedni néhány híres magyarember tevékenységével, munkásságával.
- Megismerni az ország, a lakóhely védett természeti értékeit, kulturális emlékeit.
- Megnevezni a hazánkban, a lakóhelyen élő népcsoportokat.
- Gyűjteni az ország, a lakóhely híres szülötteit.
Témakörök, tartalmak	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Településtípusok (város, falu, tanya). 
A közigazgatási térkép (országhatár, megyék, 
megyeszékhelyek, közút- és vasútvonal, 
a településtípusok jelölése a térképen. 

Közlekedés a települések között. 

Hírünk a világban, magyarok a határon túl. 

Híres magyarok. 
A lakóhely nevezetes szülöttei. 

Népcsoportok, kisebbségek hazánkban és a lakóhelyen. 

Védett területek, természeti szépségek hazánkban és a lakóhelyen, illetve környékén. 

Kulturális emlékek. 
A nemzeti ünnepeinkhez kapcsolódó történelmi emlékhelyek. 
A lakóhely múltja, hagyományai.	A településtípusokról korábban tanultak felidézése (lakosság nagyságrendje, házak, közlekedés stb.). 
Példák keresése hazánk domborzati és közigazgatási térképén. A lakóhely megkeresése. 
Jellemző képek gyűjtése a településtípusokról, az anyag rendezése. Viszonyítások gyakorlása. 
(A domborzati és közigazgatási térkép összehasonlítása; különbségek megláttatása. 

A szomszédos települések megközelíthetősége útvonal 
kijelölésével a térképen. 

Tájékoztatás arról, hogy magyarok élnek a határainkon 
kívül is. 
Az idegenforgalom szerepének kiemelése hazánk külföldi 
megítélésével kapcsolatban. 

Ismerkedés híres magyar emberek életével, munkásságával. 
Híres emberek fennmaradt emlékeinek felkutatása. 
A lakóhely nevezetes szülötteinek megnevezése, összegyűjtése. (Nobel-díjasaink). 

Hazánkban és a lakóhelyen élő népcsoportok 
megnevezése. 
Helyük, szerepük az ország, a lakóhely életében. 
Más népcsoportok, kisebbségek elfogadására, tiszteletére, 
hagyományaik megismerésére való felkészítés. 
Dramatikus játékok. 

Ismerkedés hazánk és a lakóhely természeti szépségeivel, 
védett területeivel. 
Jellemző képek gyűjtése, rendszerezése. 

Hazánk kulturális emlékeinek megnevezése, felsorolása. 
Ismerkedés a hazánkban található történelmi emlékhelyekkel, közvetlen vagy közvetett tapasztalatok alapján. 
Viselkedés nemzeti ünnepeinken. 
Dramatikus játékok. 
Megismerkedés a lakóhely múltjával, hagyományaival.	
Követelmények a tanév végén
A negyedik évfolyam végén a tanuló:
- Tudjon tanári segítséggel méréseket, egyszerű kísérleteket végezni, tapasztalatait rögzíteni.
- Ismerje fel, nevezze meg és jellemezze a tanult életközösségek legjellemzőbb élőlényeit
- Értse az élőlények élőhelye, életmódja és testfelépítése közötti egyszerű összefüggéseket.
- Tudja az élőlényeket a megfelelő csoportba besorolni. Ismerje ezeknek a csoportoknak a jellemző tulajdonságait.
- Legyen képes a megismert élőlényekből egyszerű táplálékláncot összeállítani.
- Lássa az emberi tevékenység és a természet veszélyeztetettsége közötti összefüggést.
- Érezze át a természet védelmének fontosságát, cselekedjen a természet megóvása érdekében. Ismerje lakóhelye védett természeti értékeit.
- Legyen képes méréseket végezni a tanult körben az emberi testen, nevezze meg a tanult élettani jellemzőket.
- Ismerje az életünkhöz szükséges környezeti feltételeket.
- Nevezze meg a környezetében tapasztalható környezetszennyező forrásokat, legyen tudatában azok egészségkárosító hatásával.
- Legyen képes elemi szinten tájékozódni Magyarország domborzati térképén.
- Tudjon irányokat meghatározni a fővilágtájak segítségével.
- Találja meg lakóhelyét és nagytájainkat a domborzati térképen.
- Tudjon bemutatni egy kirándulóhelyet lakóhelye közeléből.
- Nevezze meg a különbségeket az eltérő településtípusok között.
- Nevezze meg a lakóhelyén élő népcsoportokat.
- Ismerje fel a Földön kívüli térségek létét.
Kimeneti követelmények a 4. év végén
A 4. évfolyam végén a tanuló:
- Ismerje a saját testhez viszonyított irányokat. Tudjon tájékozódni otthon, az iskolában, az iskola környékén, a lakóhelyén, az égbolton.
- Ismerje a felszíni formák jelölését. Tájékozódjon elemi szinten Magyarország domborzati térképén. Nevezze nevén a település jellemző felszíni formáit, felszíni vizeit, nevezetes épületeit.
- Legyen képes útbaigazítást adni saját lakóhelyén.
- Ismerje lakóhelyének védett értékeit.
- Tudjon méréseket végezni, a mérési eredményeket helyesen lejegyezni. Használja helyesen a mértékegységeket.
- Használja helyesen a napszakok nevét. Sorolja fel megfelelő sorrendben a hét napjait, a hónapokat és az évszakokat. Ismerje ezek időtartamát.
- Tudja jellemezni az időjárást (aktuális, évszakoknak megfelelő) az időjárási elemek segítségével.
- Tudjon különbséget tenni az anyagok neve, tulajdonságai és változásai között.
- Ismerje az anyag halmazállapotait és azok néhány jellemzőjét
- Vegye észre az élettelen környezetben végbemenő változásokat. Használja helyesen az oldódás, olvadás szavakat.
- Ismerje fel, nevezze meg és jellemezze lakóhelyének egy-egy gyakori élőlényét a növények, gombák, rovarok, madarak, emlősök csoportjából. Tudjon példákat hozni az élőlények közötti kapcsolatokra.
- Nevezze meg az élőlények életműködéseit és életfeltételeit.
- Bizonyítsa példákkal az élőlények alkalmazkodását a környezet változásaihoz.
- Tájékozódjon jól saját testén. Nevezze meg és jellemezze a főbb életszakaszokat.
- Ismerje az egészségmegőrzéssel kapcsolatos tudni- és tennivalókat.
- Ismerje néhány fontosabb szerv nevét és működését.
- Tudja, hogy a környezet változása hogyan hat az életünkre.
- Ismerje a mentők, tűzoltók, rendőrség telefonszámát, értesítésük módját.
- Nevezze meg a környezetében tapasztalható környezetszennyező forrásokat, legyen tudatában ezek káros következményeivel. Cselekedjen a természet megóvása érdekében.
- Szerezzen ismereteket más ismerethordozók segítségével.
- Legyen képes a kérdésre néhány mondatos összefüggő felelettel válaszolni.
- Tudja a tapasztalatait, megfigyeléseit, méréseit írásban rögzíteni.
KÖRNYEZETISMERET
1-4. évfolyam
B. változat
Bevezetés
A tanulók az óvodai nevelés során elsajátított elemi ismeretekkel rendelkeznek az élő- és az élettelen környezetükről. Tudják viszonyítani a környezetükben előforduló tárgyak méretét a saját testméreteikhez. Napszakokról, évszakokról és a lakóhelyükről is rendelkeznek egyszerű ismeretekkel.
Az 1-4. évfolyamon ezen ismeretek további bővítése, rendszerezése szükséges. Az élő és élettelen világ iránti érdeklődés felkeltése, fenntartása, a természet szépségének, sokszínűségének megmutatása az életkori sajátosságok figyelembevétele mellett történhet.
A valóság személyes megtapasztaltatása a tanulmányi séták, erdei kirándulások vagy erdei iskolák során lehetséges.
Egyszerű kísérletek a természettudományos vizsgálódást alapozzák meg. A megfigyeléseket, tapasztalatokat saját szavaikkal fogalmazzák meg a tanulók, illetve nevelői segítséggel kezdetben rajzosan, majd írásban rögzítik.
A lakóhely környezetének ismerete mellett annak megóvására is fel kell hívni a tanulók figyelmét. A közvetlen környezet, iskola, település megismertetése után a kört kibővítve hazánk természeti és kulturális értékeinek megszerettetése, megóvása a feladat.
Az egészségmegőrzés alapvető szabályainak elsajátítása az egészséges életmód kialakítása, az ember- és önismeret fejlesztése szempontjából fontos.
Az önálló ismeretszerzésre nevelés megalapozása a gyűjtőmunkák, könyvtári búvárkodás során lehetséges. Saját tapasztalatairól az álló- és mozgóképek (tv, cd, Internet, filmek), leírások, történetek segítségével számolhat be.
Az új ismeretek megszerzése, rendszerezése, rögzítése és a mindennapi életben való alkalmazása a többi tantárggyal (magyar nyelv és irodalom, ének, rajz, technika és életvitel) összhangban történik.
Mindezzel fejlesztjük, illetve megalapozzuk az önálló ismeretszerzési, tanulási, kommunikációs, problémamegoldó, együttműködési, kritikai, komplex információk kezelésével kapcsolatos képességeiket.
1. évfolyam
Célok és feladatok
- Feleleveníteni, bővíteni és rendszerezni az óvodából hozott, illetve az első osztályban szerzett ismereteket az élő és élettelen természetről;
- A tapasztalatszerzéssel elsajátított ismeretek és a tanítói irányítással végzett megfigyelések pontos megfogalmazása szóban, illetve rajzos rögzítése;
- Saját korábbi élményeikről néhány mondatos beszámoló szóban;
- Anyagok, tárgyak, képek stb. csoportosítása tetszőlegesen vagy megadott szempontok alapján;
- Megismert élőlények, jelenségek felismerése képek, vagy filmfelvételek segítségével;
- Feladatértés bizonyítása (pl. aláhúzással, összekötéssel, színezéssel);
- Önálló ismeretszerzés kialakítása, megismertetése (könyvtárhasználat);
- Más tantárgyakkal (magyar nyelv és irodalom, ének, rajz, technika) tartalmi összhang, kapcsolat keresése, élményszerű ismeretelsajátítás kialakítása.
Időkeret: 37 óra/év (1 óra/hét)
Fejezetek	Az új anyag feldolgozásának óraszáma	Az összefoglalás, ellenőrzés óraszáma	
Az élettelen természet alapismeretei	8	1	
Az élő természet alapismeretei	16	1	
Testünk és életműködésünk	5	1	
Tájékozódási alapismeretek	2	-	
A lakóhely ismerete	2	-	
Év végi összefoglalás		1	
Az összes óra (37) ebből:	33	4	
Az élettelen természet alapismeretei
Célok és feladatok
- Egyszerű beszámoló szóban az időjárásról, a különböző napszakokban történt eseményekről;
- Az évszakok jellemző időjárásának felismerése, az időjárás elemeinek rajzos rögzítése;
- A víz különböző megjelenési formáinak felismerése;
- A szélsőséges időjárás okozta veszélyhelyzetek elleni védekezés;
- Napszakok, hónapok, évszakok sorba rendezése időrend alapján;
- Az évszakokhoz kapcsolódó ünnepek, népszokások megismerése, illetve részvétel a helyi hagyományos ünneplésben.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
A nap időtartama, napszakok változása, jellemzői. 
Az időjárás elemei. 
A víz megjelenési formái a természetben. 
Az évszakok jellemző időjárása, sorrendje. A hónapok nevei és sorrendje. 
Az évszakokhoz kötődő ünnepek, helyi népszokások.	Megfigyelés, személyes vagy csoportos észlelés, tapasztalatszerzés. 
Megfigyeltek pontos megfogalmazása szóban. Egyszerű beszámoló. 
Időrend alapján sorba rendezés. 
Felismerés, korábbi ismeretek felelevenítése. 
Veszélyhelyzetek tudatosítása, védekezés lehetőségeinek megismerése. 
Népszokások, helyi hagyományok megismerése.	
Az élő természet alapismeretei
Célok és feladatok
- A tanuló közvetlen környezetében gyakran előforduló növények és állatok megfigyelése, felismertetése;
- A közvetlen környezetben előforduló gyakori növények és állatok részeinek megfigyelése;
- Egyszerű csoportosítások hasonló tulajdonságok alapján;
- Növények gondozása;
- Tanítói kérdésre egy-egy élőlény jellegzetességeinek felsorolása;
- Az állatmese és a valóság összevetése dramatikus játékokban.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Az élő és az élettelen közötti különbség. 
A közvetlen környezetben előforduló gyakori növények megfigyelése. 
Elemi ismeretek a növénygondozásról. 
A közvetlen környezetben gyakran előforduló állatok megfigyelése. 
- Állatmesék és a valóság.	Gyakran előforduló növények, állatok megfigyelése, jellemzőik felismerése. 
Érzékszervi tapasztalatszerzés. 
Megfigyelések rajzos rögzítése. 
Csoportosítás hasonló tulajdonságok alapján. 
Tanítói kérdésre egy-egy élőlény jellegzetességeinek felsorolása. 
Mese és valóság összevetése.	
Testünk és életműködésünk
Célok és feladatok
- Tájékozódás saját testen;
- Irányok, helyzetek megkülönböztetése;
- Az emberi test működésének megfigyelése különböző hatásokra (pl. betegség);
- Helyes öltözködés, tisztálkodás ismereteinek felelevenítése, folytatása;
- Betegséggel, balesettel kapcsolatos tudnivalók bővítése.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Testünk főbb részei. 
Érzékszervek szerepe a környezet megismerésében. 
Egészség és betegség. 
Évszaknak és időjárásnak megfelelő öltözködés. 
Tisztálkodás. 
Balesetek megelőzésének módjai. 
Segítségkérés balesetnél.	Tájékozódás, irányok, helyzetek megkülönböztetése. 
Megfigyelés (egészség, betegség). 
Játékok, dramatikus helyzetgyakorlatok a helyes öltözködéssel, a tisztálkodással, a betegséggel kapcsolatosan.	
Tájékozódási alapismeretek
Célok és feladatok
- Irányok helyes használata;
- Az iskola épületének megismerése, helyiségek rendeltetésének megbeszélése.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Saját testhez viszonyított irányok. 
Az iskola neve, legfontosabb helyiségei, azok rendeltetése. 
Az iskola környéke.	Irányok helyes használatának játékos gyakorlása. 
Közvetlen környezet, az iskola megismerése. 
Megfigyelés rajzos rögzítése. 
Szóbeli beszámoló.	
A lakóhely ismerete
Célok és feladatok
- A tanuló ismerje a településének nevét, lakóhelyének és az iskolájának pontos címét;
- Környék nevezetes épületeinek, a lakóhely jellegzetességeinek ismerete.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
- Környék nevezetességei, jellegzetességei.	Megismerése a lakóhely jellegzetességeinek.	
A továbbhaladás feltételei
Az első évfolyam végén a kerettanterv nem határoz meg a továbbhaladáshoz szükséges feltételt, az első és második évfolyamot egy fejlesztési szakasznak tekinti.
2. évfolyam
Célok és feladatok
- A tanulók környezetében lévő tárgyak, élőlények érzékelhető tulajdonságainak megtapasztalása;
- Összehasonlítások, sorba rendezések az érzékletek, mérések alapján;
- Élő és élettelen természet alapismereteinek bővítése;
- Csoportosítás, vizsgálódás, felismerés, különböző gyűjtemények készítése;
- Tapasztalatok rögzítése rajzban, tanítói segédlettel írásban;
- Becslések, alkalmi és szabvány egységekkel mérések;
- Beszélgetés, véleményalkotás, dramatikus gyakorlatok;
- Gondolkodási képesség (okkeresés) fejlesztése;
- Beteg, sérült és fogyatékos társaik iránti elfogadó és segítőkész magatartás;
- Egészséget, testi épséget veszélyeztető tényezők ismerete, és ezek elkerülésének módjai;
- Természet szeretete, védelme, környezeti károk megelőzésére való törekvés;
- Más tantárgyakkal (magyar nyelv és irodalom, ének, rajz, technika) tartalmi összhang, kapcsolat keresése, élményszerű ismeretelsajátítás kialakítása.
Időkeret: 37 óra/év (1 óra/hét).
Fejezetek	Az új anyag feldolgozásának óraszáma	Az összefoglalás, ellenőrzés óraszáma	
I. Az élettelen természet alapismeretei	5	1	
II. Az élő természet alapismeretei	16	1	
III. Testünk és életműködésünk	7	1	
IV. Tájékozódási alapismeretek	3	- 	
V. A lakóhely ismerete	2	- 	
Év végi összefoglalás		1	
Az összes óra 37, ebből:	33	4	
Az élettelen természet alapismeretei
Célok és feladatok
- A tanulók közvetlen közelében lévő tárgyak érzékelhető tulajdonságainak megtapasztalása;
- Érzékszervi tapasztalaton alapuló felismerés;
- Összehasonlítások, sorba rendezések érzékletek, mérések alapján;
- Becslések, alkalmi és szabvány egységekkel mérések;
- Kapcsolatkeresés;
- Tapasztalatok lejegyzése.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Környezetünkben előforduló anyagok érzékelhető tulajdonságai. 
Mérhető és nem mérhető tulajdonságok. 
Anyagok csoportosítása. 
Az anyagok tulajdonságai és felhasználásuk, alkalmazásuk közötti kapcsolat keresése.	Megfigyelés, érzékelhető tulajdonságok megtapasztalása. 
Összehasonlítás, sorba rendezés. 
Becslés, mérés. 
Kapcsolatkeresés. 
Érzékszervi tulajdonságokra épülő felismerés. 
Tapasztalatok írásos lejegyzése tanítói segítséggel.	
Az élő természet alapismeretei
Célok és feladatok
- Az élőlények megfigyelése, vizsgálata, összehasonlítása, csoportosítása, leírása jellemző jegyek alapján;
- Az élőlények időbeli változásának megfigyelése;
- Gyümölcsök, zöldségfélék szerepe az egészség megőrzésében.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Termesztett növények időbeli változásának megfigyelése. 
Az idő és az életmód közötti kapcsolat. 
Növényi táplálékok. 
Vadon élő, tenyésztett és kedvtelésből tartott állatok élete közötti különbség. 
Állatok viselkedése. 	Tapasztalatszerzés élőlények élőhelyéről. 
Időbeli változás megfigyelése. 
Idő és életmód közötti kapcsolat észrevétele. 
Élőlények csoportosítása jellemző jegyek alapján. 
Megfigyelt jelenség okainak keresése. 
Ismétlődő jelenségek, tevékenységek észrevétele.	
Testünk és életműködésünk
Célok és feladatok
- Az életkornak megfelelő helyes napirend kialakítása;
- Életműködéseink főbb jellemzőinek ismerete;
- Helyes fog- és testápolási technikák;
- A környezet szervezetünkre gyakorolt ártalmas hatásainak ismerete, és ezek kivédése;
- Beteg, sérült vagy fogyatékos embertársak elfogadása, segítése.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Életműködések. 
Legfontosabb szerveink szerepe. 
Helyes fog- és testápolás. 
Környezet káros hatása szervezetünkre. 
Beteg, sérült, fogyatékos embertársaink.	Mérések végzése saját testen. 
Fogalomalkotás belső szerveinkről. 
Fog- és testápolási technikák gyakorlása. 
Veszélyeztető tényezők ismerete, ezek elkerülése. 
Elfogadó, segítőkész magatartás kialakítása.	
Tájékozódási alapismeretek
Célok és feladatok
- Tapasztalatgyűjtés az iskola környékének nevezetes helyeiről;
- Természeti formák megfigyelése, számbavétele, sorba rendezése;
- Képgyűjtemény készítése.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Az iskola környéke (közterületek, közlekedési eszközök, nevezetes, érdekes épületek, felszíni formák)	Tapasztalatgyűjtés. 
Felszíni formák megfigyelése, számbavétele, sorba rendezése.	
A lakóhely ismerete
Célok és feladatok
- A településhez fűződő hagyományok, mesék, mondák, történetek gyűjtése, olvasása;
- Település lakóinak mai és régmúlt életéről ismeretszerzés;
- Helyi hagyományok ismerete, ápolása.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
A település természeti formái. 
A település természeti értékei és védelme. 
Településhez kötődő hagyományok, mesék, mondák, történetek.	Természeti formák megfigyelése, elnevezése, felismerése. 
Gyűjtőmunka: település hagyományairól, életéről.	
A továbbhaladás feltételei
A tanuló:
- Tudjon szóban beszámolni tanítói kérdések alapján a megfigyeléseiről, tapasztalatairól;
- Tapasztalatait rögzítse tanítói segítséggel;
- Ismerje fel a tanult jellegzetességeket rajzról, képről;
- Ismert témakörben csoportosítson megadott szempontok szerint;
- Legyen képes méréseket végezni alkalmilag választott és szabvány egységekkel, használja helyesen a tanult mértékegységeket;
- Használja helyesen a napszakok nevét;
- Sorolja fel az évszakokat és a hónapokat helyes sorrendben;
- Nevezze meg az évszakok jellemző időjárási jelenségeit;
- Mutasson be a tanult élőlények közül egyet, sorolja fel a jellemző jegyeit;
- Tájékozódjon jól saját testén;
- Ismerje és használja pontosan a helyet, helyzetet jelentő (előtte, mögötte, alatta, fölötte, mellette) kifejezéseket;
- Ismerje lakóhelye főbb jellegzetességeit;
- Ismertessen egyet a település hagyományai közül;
- Tudja útba igazítani az idegent lakóhelyén.
3. évfolyam
Célok és feladatok
- Tapasztalatok lejegyzése, rendezése tanítói segítséggel;
- Tapasztalatok megjelenítése rajzosan, egyszerű ábrával;
- Tapasztalatok általánosítása;
- Rövid szövegek igazságtartalmának eldöntése tapasztalatok, megfigyelések alapján;
- Oksági összefüggések keresése a kísérletek megfigyelése és egyes hétköznapi jelenségek, mindennapi tapasztalatok között;
- Egyszerű kísérletek végzése;
- Becslések, mérések, mérés-sorozatok végzése;
- Veszélyhelyzetben segítségkérés módja;
- A tanulók közvetlen környezetében lévő tárgyak, élőlények érzékelhető tulajdonságai körében megfigyelés, csoportosítás, vizsgálódás végzése;
- Önálló ismeretszerzés gyermekenciklopédiák, képes határozók, más könyvek (esetleg Internet) segítségével;
- Más tantárgyakkal (magyar nyelv és irodalom, ének, rajz, technika) tartalmi összhang, kapcsolat keresése, élményszerű ismeretelsajátítás kialakítása.
Időkeret: 55,5 óra/év (1,5 óra/hét).
Fejezetek	Az új anyag feldolgozásának óraszáma	Az összefoglalás, ellenőrzés óraszáma	
I. Az élettelen természet alapismeretei	12	1	
II. Az élő természet alapismeretei	15	1	
III. Testünk és életműködésünk	8	1	
IV. Tájékozódási alapismeretek	9	1	
V. Országismeret	6	-	
Év végi összefoglalás	-	1,5	
Az összes óra 55,5, ebből:	50	5,5	
Az élettelen természet alapismeretei
Célok és feladatok
- A környezetben előforduló anyagok mérhető tulajdonságainak megfigyelése, mérési eredmények rögzítése írásban;
- Halmazállapot-változások megfigyelése a mindennapi életben, oksági összefüggés keresése;
- Időjárási jelenségek változásának megfigyelése;
- Fagyás, olvadás, párolgás, lecsapódás megfigyelése;
- Az olvadás és oldódás megkülönböztetése;
- Ismerkedés egyszerű keverékekkel, oldatkészítéssel;
- Az égés feltételei;
- Veszélyhelyzet elhárítása.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Anyagok mérhető tulajdonságai. 
Hőmérsékletváltozás. 
Halmazállapot-változás. 
Időjárási jelenségek. 
Egyszerű játékos kísérletek a hő terjedésével kapcsolatban. 
Ismerkedés az egyes technikai eszközeink működését biztosító erőművekkel. 
Fagyás, olvadás, párolgás, forrás, lecsapódás. 
Olvadás és oldódás megkülönböztetése. 
Egyszerű keverékek, oldatkészítés. 
Mágnes. 
Éghető és éghetetlen anyagok. 
Teendők tűz esetén.	Megfigyelések, tapasztalatok, mérési eredmények rögzítése írásban önállóan, előzetes megbeszélés után. 
Rövid szóbeli beszámoló a megfigyelésekről, tapasztalatokról. 
Ismeretszerzés könyvtárban. 
Egyszerű kísérletek végzése. 
Helyes és téves tájékoztatások megfigyelése, elemzése. 
Oksági összefüggések keresése. 
Tapasztalatszerzés halmazállapot-változásról. 
Anyagok változása során megfigyelhető tulajdonságok észrevétele.	
Az élő természet alapismeretei
Célok és feladatok
- Egyszerű kísérletekkel az életfeltételek bizonyítása;
- Élőlények életének változása az évszakok ritmusa szerint;
- Növények és állatok kapcsolatának, egymásrautaltságának vizsgálata;
- Az ember helyes viselkedése a természetben.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Növények életéhez nélkülözhetetlen környezeti feltételek. 
A környezet változása a növények életére. 
A növényi élet évszakok szerinti ritmusa. 
Állatok életéhez nélkülözhetetlen környezeti feltételek vizsgálata. 
A környezet változásának hatása az állatok életére. 
Az állatok évszakok szerinti viselkedése. 
Növények és állatok kapcsolata. 
Az ember tetteinek következménye a természetben.	Változások folyamatos megfigyelése, rögzítése rajzban, írásban. 
Egyszerű kísérletek végzése. 
Tapasztalatok megbeszélése. 
Élőlények kapcsolatainak megfigyelése a valóságban, az álló és mozgóképeken. 
Az ember természetátalakító szerepének vizsgálata, elemzése.	
Testünk és életműködésünk
Célok és feladatok
- Életjelenségek változásának megfigyelése;
- Egészséges életmód, helyes napirend kialakítása;
- Leggyakoribb fertőző betegségek megelőzése;
- Beteglátogatás és betegápolás szabályainak ismerete.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Életjelenségek változása. 
Környezet változásának hatása életünkre. 
Egészség, betegség, betegápolás. 
Betegségek, balesetek megelőzése. 
Egészséges életmód.	Életjelenségek változásának megfigyelése. 
Tapasztalatok megbeszélése, összehasonlítása. 
Oksági összefüggések keresése betegség és megelőzése között. 
Dramatikus játékokkal helyes egészségszokások gyakorlása.	
Tájékozódási alapismeretek
Célok és feladatok
- Egyszerű alaprajzok készítése;
- Térképvázlat készítése;
- Térképvázlaton útvonalak bejelölése, szimbolikus jelek alkalmazása;
- Iránytű és a világtájak ismerete.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Kicsinyítés, alaprajz. 
Térképszerű ábrázolás. 
A valóság térképi ábrázolása jelekkel. 
Tájékozódás iránytűvel.	Kicsinyítés, alaprajz fogalma. 
Térképvázlat készítése szimbolikus jelek alkalmazásával. 
Iránytű használata.	
Országismeret
Célok és feladatok
- Ismerkedés az ország különböző vidékein élők életével;
- Ismerkedés a főváros nevezetes és érdekes épületeivel.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Élet az ország különböző vidékein. 
Hazánk fővárosa. 
Budapest nevezetességei.	Közvetlen vagy közvetett tapasztalatszerzés (tv, videó, dia, CD, Internet, könyv felhasználásával). 
Rövid szóbeli beszámolók. 
Csoportmunka.	
A továbbhaladás feltételei
A tanuló:
- Rögzítse írásban tapasztalatait, megfigyeléseit, méréseit az előzetesen megbeszélteknek megfelelő módon;
- Tapasztalatai alapján döntsön mondatok, rövid szövegek igazságtartalmáról;
- Olvassa le helyesen a hőmérőt;
- Használja helyesen a tanult mértékegységeket;
- Nevezze meg az anyag halmazállapotait, azok néhány jellemzőjét;
- Közvetlen környezetéből nevezzen meg példákat halmazállapot-változásra;
- Használja helyesen az oldódás, olvadás szavakat;
- Ismerje a mentők, tűzoltók, rendőrség telefonszámát, elérhetésük módját;
- Nevezzen meg a környezetéből néhány fontosabb jellemző élőlény fajt;
- Sorolja fel az élőlények életfeltételeit;
- Ismerje, hogyan kerülhetők el a betegségek;
- Tudja megkülönböztetni az egészséges és a beteg állapotot;
- Tájékozódjon az iskola környékéről készített térképvázlaton;
- Állapítsa meg helyesen iránytű segítségével a fő világtájakat;
- Nevezze nevén a település jellemző felszíni formáit, felszíni vizeit, nevezetes épületeit;
- Ismertessen egyet a település hagyományai közül;
- Tudja útba igazítani az idegent a lakóhelyén.
4. évfolyam
Célok és feladatok
- A tanulók közvetlen környezetében lévő tárgyak, élőlények érzékelhető tulajdonságainak folyamatos megfigyelése, vizsgálata;
- Következtetések levonása, egyszerű összefüggések felismerése;
- Egyszerű kísérletek végzése;
- Méréssorok megtervezése, szabvány mértékegységekkel való elvégzése;
- Tapasztalatok rögzítése tanítói segítséggel írásban;
- Önálló ismeretszerzés a könyvtárban;
- Önálló beszámolók készítése a búvárkodás eredményéről;
- Jelenségek megfigyelésével okok keresése, következtetések levonása;
- Összefüggő feleletek adása tanítói kérdésekre;
- Más tantárgyakkal (magyar nyelv és irodalom, ének, rajz, technika) tartalmi összhang, kapcsolat keresése, élményszerű ismeretelsajátítás kialakítása.
Időkeret: 74 óra/év (2 óra/hét).
Fejezetek	Az új anyag feldolgozásának óraszáma	Az összefoglalás, ellenőrzés óraszáma	
I. Az élettelen természet alapismeretei	10	1	
II. Az élő természet alapismeretei	17	2	
III. Testünk és életműködésünk	10	1	
IV. Tájékozódási alapismeretek 	20	2	
V. Országismeret	8	1	
Év végi összefoglalás		2	
Az összes óra 74, ebből:	65	9	
Az élettelen természet alapismeretei
Célok és feladatok
- Folyamatos megfigyelések, egyszerű vizsgálatok, kísérletek a környezetünk tisztaságáról;
- Kapcsolat keresése az egyes anyagok tulajdonsága és a környezetszennyezés között;
- Önálló ismeretek szerzése (könyvtár, esetleg Internet), beszámoló készítése;
- Összefüggések felismerése az emberi szokások, viselkedés és a környezetszennyezés között.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Környezetünk tisztasága. 
Levegő, víz, talaj tisztasága, szennyezettsége. 
Szennyezés hatása az élőlényekre. 
Megelőzés, védekezés lehetőségei. 
Különválogató hulladékgyűjtés.	Folyamatos megfigyelés. 
Egyszerű vizsgálatok, kísérletek a levegő, a víz és a talaj tisztaságáról. 
Különválogató hulladékgyűjtés jelentőségének felismertetése. 
Kapcsolatkeresés az anyagok tulajdonsága és a környezetszennyezés között. 
Összefüggés felismerése az emberi viselkedés és a környezetszennyezés között. 
Önálló ismeretszerzés. 
Csoportmunka.	
Az élő természet alapismeretei
Célok és feladatok
- Élőhelyek jellemzőinek ismerete;
- Az élőhelyek gyakori növény- és állatfaja jellemzőinek ismerete;
- Az ember hatása az élőhelyekre;
- Természetvédelem fontossága;
- Védett természeti értékeink ismerete.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Élőhelyek jellemzői. 
Az erdő, a füves és vizes élőhelyek gyakori növény- és állatfajának jellemzői. 
Tápláléklánc. 
Az ember hatása a természetre. 
Természetvédelem. 
Védett természeti értékek.	Összefüggés keresése az élőlény élőhelye, életmódja és a testfelépítése között. 
Az élőlények környezetalakító hatásának vizsgálata. 
Élőlények tulajdonságainak rendszerezett megismerése. 
Kapcsolatkeresés az emberi cselekedet és a természet veszélyeztetettsége között.	
Testünk és életműködésünk
Célok és feladatok
- Az ember életkori szakaszainak ismerete;
- Különböző korú emberek életműködéseinek, viselkedésének összehasonlítása;
- Egyszerű kísérletek végzése a hang és a fény terjedésével kapcsolatosan;
- Helyes és az egészséget károsító szokások;
- Káros szokások veszélye;
- Reklámok elemzése.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Életkori szakaszok. 
Emberi szervezetek életműködése. 
Egyszerű játékos kísérletek a hang és a fény 
terjedésével kapcsolatban. 
Helyes és helytelen szokásaink. 
Egészséget károsító szokások veszélye és elutasításuk. 

Reklámok hatása életmódunkra.	Megfigyelés, mérés az emberi testen. 
Mérések rögzítése. 
Játékos kísérletek végzése. 
Dramatikus játékok az életkorok jellemzőiről, helyes és helytelen szokásainkról. 

Reklámok elemzése, összevetése a valósággal.	
Tájékozódási alapismeretek
Célok és feladatok
- A mozgásban megnyilvánuló állandóság és változás tanulmányozása;
- Földünk és a Naprendszerbeli égitestek;
- Elemi szintű tájékozódás Magyarország domborzati és vízrajzi térképén;
- Lakóhelyünk megkeresése Magyarország térképén;
- Magyarország nagytájainak felismerése;
- Egyszerű utazás megtervezése.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Földünk alakja, mozgásai és annak időtartamai, következményei. 
Naprendszerbeli égitestek. 
Magyarország domborzati és vízrajzi térképe. 
Domborzati tájak, legnagyobb folyóink, tavaink felismerése. 
Lakóhelyünk a térképen. 
Tájékozódási gyakorlat a lakóhely térképével. 
Magyarország nagytájai, természeti értékei. 
Utazástervezés menetrend segítségével.	Közvetlen és közvetett tapasztalatszerzés felszíni formákról és felszíni vizekről. 
Tájékozódási gyakorlat térképpel, iránytűvel. 
Tájékozódás Magyarország domborzati és vízrajzi térképén. 
Nagytájak, természeti értékek felismerése leírások, jellemző képek alapján. 
Önálló ismeretszerzés. 
Csoportmunka.	
Országismeret
Célok és feladatok
- Hazánk kulturális emlékeinek, értékeinek felismerése képről;
- Településtípusok jellemzői;
- Népcsoportok, kisebbségek hazánkban. Határon túli magyarok;
- Híres magyarok, lakóhely nevezetes szülöttei.
Tartalom	Belépő tevékenységi formák	
Kulturális emlékeink, értékeink. 
Településtípusok. 
Népcsoportok, kisebbségek, határon túli magyarok. 
Híres magyar emberek.	Kulturális értékek felismerése képről, megkeresése térképen. 
Tájékozódás népcsoportokról, kisebbségekről, határon túli magyarokról. 
Lakóhely híres embereinek fennmaradt emlékei utáni kutatás.	
A továbbhaladás feltételei
A tanuló:
- Keressen a tankönyvön kívül más ismerethordozókból a tananyaghoz kapcsolódó információkat;
- Tanítói kérdésre néhány mondatos összefüggő felelettel válaszoljon;
- Mutasson be egy-egy ismert növényt, emlőst, madarat és gerinctelen állatot a lakóhely környezetéből. Nevezze meg az életükhöz szükséges környezeti feltételeket;
- Nevezzen meg a környezetéből környezetszennyező forrásokat, ismerje azok egészségkárosító hatásait;
- Legyen képes méréseket végezni a tanult körben az emberi testen, nevezze meg a tanult élettani jellemzőket;
- Tudja, hogyan őrizheti meg az egészségét, és mi veszélyezteti azt leginkább;
- Ismerje a domborzat jelölését a térképen;
- Találja meg lakóhelyét, nagytájainkat Magyarország domborzati térképén;
- Ismerje lakóhelyének védett természeti értékeit;
- Mutassa be a lakóhelyéhez közeli kirándulóhelyek egyikét;
- Nevezze meg a különbségéket az eltérő településtípusok között;
- Tudja, hogyan lehet megközelíteni a szomszédos településeket;
- Nevezze meg a lakóhelyén élő népcsoportokat.
Ajánlás az értékelési eljárásokra
- A tanulók figyelmének, munkavégzésének folyamatos, rendszeres figyelemmel kísérése;
- A tanulók teljesítményében jelentkező fejlődés pozitív visszajelzése, motiváció a további fejlődésre;
- A tanítási folyamat szakaszaiban szóbeli és írásbeli számonkérés;
- Az eredmények értékelése;
- A félévi és tanév végi felmérések;
- A típushibák javítása;
- Tanév eleji diagnosztikus felmérés;
- A 2. és a 4. tanév végén szummatív értékelés.
Útmutatás a helyi tanterv elkészítéséhez, adaptációjához
- A pedagógiai program megvalósításának lehetőségeiről tájékozódás;
- A tantárgyak, műveltségi területek felosztása, a tantárgyi szerkezet kialakítása;
- Minőségfejlesztési rendszer - tantervi megfelelés;
- A választott tantervek kibővítése a helyi sajátosságoknak megfelelően;
- Egyéni fejlesztés módszereinek kidolgozása;
- Tehetséggondozás.
ÉNEK-ZENE
1-4. évfolyam
Óraterv
Évfolyam	1.	2.	3.	4.	
Heti óraszám	1	1	1	1,5	
Éves óraszám	37	37	37	55,5	
Célok és feladatok
Az ének-zene tantárgy alapvető célja a zene megszerettetése: az éneklés, zenélés, a zene befogadása, a zenei képességek fejlesztése. A zene megszerettetése révén olyan motivációk kialakítása, melyek elősegítik a tanulók aktív részvételét a zenei kommunikációban.
A zenei tevékenységformák - megértés, befogadás, reprodukálás, alkotás - kibontakoztatásával, zenei élményekhez juttatás és a tanulók személyiségének harmonikus, sokoldalú fejlesztése. Belső igény kialakítása az egyetemes emberi értékeket, érzelmeket hordozó és kifejező zene befogadására.
A zenei értékek megismertetésével a zenei ízlésformálás, a zenei ítélőképesség fejlesztése, mely elősegíti a kritikai képesség kialakulását.
A zenei élmények elsődleges forrása az éneklés. Cél: a tiszta éneklés iránti igény és a helyes éneklési szokások kialakítása, mely során megnyílik a tanulók hallása a zenei anyanyelvünk befogadására. Az éneklési kultúra megalapozásával a tanulók érzelem és gondolatvilágának gazdagítása, előadói készségének fejlesztése valósul meg.
Kiemelt feladat a zenei anyanyelv és a zenei készségek megalapozása, elmélyítése, zenei írás- olvasás alapjainak megteremtése, fejlesztése.
A zene gyökere a ritmus. A ritmuskészség fejlesztése a dalanyaghoz kapcsolódó mozgásos, táncos játékokkal, ritmusgyakorlatokkal az ének-zene órák folyamatos feladata. A koordinációs készségfejlesztés, helyes testtartás, egyszerű mozgáselemek elsajátíttatására, összekapcsolására a népi gyermekjátékok kiváló lehetőségeket nyújtanak.
A tudatosan válogatott zenei anyagok segítségével a tanulók ismerjék meg nemzeti kultúránk zenei értékeit, hagyományait.
A zenehallgatás célja és feladatai: a tanulók, tudatos és spontán zenei élményekhez juttatása. A zenei emlékezet, a gondolkodás, a koncentráció fejlesztése. A zenei hallás intenzív fejlesztése, a hangszínhallás kialakítása.
A dalanyag kiválasztásának szempontjai között szerepel a tantárgyak közötti integráció érvényesítése, megalapozva ezzel a más művészeti ágakkal és műveltségi területekkel való kapcsolat megteremtését.
1. évfolyam
Fejlesztési követelmények
Éneklés: Az éneklés örömének felkeltése. Az osztály közös éneklése egységes hangszínnel, helyes levegővétellel. A gyermekdalok játékainak előadása a dalok ritmusának, hangulatának megfelelően.
Improvizáció: A zenei fantázia fejlesztése a megismert zenei elemek felhasználásával.
Zenehallgatás: Rövid, a tanulók számára befogadható zeneművek megfigyelése adott szempontok alapján. A tanult dallamok felismerése hangszeres feldolgozásban is. Az emberi énekhangok hangszínének megkülönböztetése. A megismert hangszerek hangjának megkülönböztetése, azonosítása.
Zenei ismeretek: A zenei olvasás - írás előkészítése a dallami, ritmikai és metrikai jelrendszer elemein keresztül. Ritmikai elemek: A dalok ritmusának érzékeltetése, az egyenletes lüktetés érzetének kialakítása. A ritmusérzék fejlesztése a mérőütés és a dalritmus megkülönböztetésével. A rövid és hosszú hang képzetének kialakítása. A hangsúlyos és hangsúlytalan megkülönböztetése. Dallami elemek: A magas és mély hangok megkülönböztetése. A hangok relációjának megfigyelése. Dallamfordulatok felismertetése gyakorolt dalokban. Dalolás közben a mérsékelt tempó, a gyorsabb, lassabb, a dinamikai erők: halk, közepes, erős érzékeltetése.
Belépő tevékenység
Éneklés 18 óra.
Éneklés pontos szöveggel, egységes dalindítással, a kezdőhang átvételével, megfelelő ritmusban. A tanult gyermek és játékdalok mozgással kísért előadása, a szövegtartalmat kifejező átélt éneklése. Helyes éneklési szokások: testtartás, levegővétel alkalmazása. A tanult dalok ismert dallamfordulatainak éneklése kézjelről. A zenei írás - olvasás alapjainak megismerése a tanult dalok ritmikai és dallami megfigyelésével.
Tartalom
A tanulók életkorának megfelelő hangterjedelmű népdalok és műdalok, népi mondókák. A társadalmi szokásokhoz és a természet változásaihoz kapcsolódó népi gyermekjátékok, ünnepkörök dalai.
Belépő tevékenység
Improvizáció 5 óra
Szabad rögtönzések tanult dallami és ritmikai elemek felhasználásával. Énekes párbeszéd. Mozgásos improvizációk a dalok és mondókák szövege szerint.
Tartalom
Ismert ritmusértékek variálása önállóan. Saját név megjelenítése a tanult dallamhangokon. Visszhangjáték. Mozgáselemek egymáshoz rendelése. Ritmusmotívum kiegészítése, ritmuslánc.
Belépő tevékenység
Zenehallgatás 5 óra
Élő zenei bemutatás, a tanító énekére való figyelés. Rövid műzenei részletek megfigyelése adott szempontok szerint. A dinamikai ellentétpárok megkülönböztetése, az alapvető tempókülönbségek összehasonlítása. A gyermek, női, férfi hangszínek megismerése. Az órákon használt ritmushangszerek és a metallofon, furulya, zongora, hegedű hangjának felismerése.
Tartalom
Tárgyi, környezeti zajok, zörejek. Az énekléssel elsajátított dallamok hangszeres feldolgozásai. A tanulók számára ismeretlen zenei anyagok a hangszínhallás fejlesztése érdekében. Az ünnepekhez kapcsolódó kórusművek, hangszeres feldolgozások. A Himnusz és a Szózat.
Zenei ismeretek 9 óra
Ritmikai elemek:
Az egyenletes lüktetés és a dalritmus különbségének megfigyeltetése, tudatosítása. Az egyenletes negyedes mérő ismerete és alkalmazása. Dalok felismerése jellemző ritmusmotívumok alapján. Motívumhangsúly- ütemsúly megéreztetése. A kettes ütem súlyrendje, érzékeltetése kétfázisú mozgással. Az elemi ritmusértékek, a negyed és szünetjele, a páros nyolcad begyakorlása. A megismert ritmikai elemek hangoztatása. Ritmusvisszhang, felelgetős gyakorlatok. Az ütemmutató, ütemvonal, záróvonal jelentése. Az ismétlőjel megfigyelése dalénekléshez kapcsolódóan. Dalritmus reprodukciója a megismert jelekkel, mérő és gyakorlónév. A dalok ritmikai sajátosságainak megjelenítése, a dalritmust kifejező mozgásokkal, tánccal. Kettes ütemek alkotása a begyakorolt dalok ritmusképleteinek, ritmusmotívumainak alkalmazásával.
Dallami elemek:
A magas és mély hangok megkülönböztetése. A hangok relációjának megfigyelése. A magas- mély képzet kialakítása. Hangmagassági viszonyok érzékeltetése nagy testmozgásokkal, majd egyre kisebb dallamrajzokkal. Pentaton dallamelemek éneklése. A szó, mi, lá hangok szolmizációs neve, kézjele, betűjele. A szó-mi-lá dallamfordulatok felismerése dalokban, reprodukciója kézjelről, betűkottáról.
Zenei olvasás-írás:
A vonalrendszer ismerete, a tanult hangok egymáshoz viszonyított helye a vonalrendszeren. Ismert motívumok kirakása többféle dó-hellyel, kézjelről és betűkottáról is. Azonos dallamfordulatok éneklése kézjel, betűjel és kottakép segítségével.
Tonalitás:
Ismert dalokból kiemelt pentaton dallamfordulatok éneklése.
Előadásmód:
A dalok hangulatának megfelelő tempó és dinamikai árnyaltság érzékeltetése. Halk, középerős és erős hangerő. Gyors, mérsékelt és lassú tempó.
Hangszín:
Az órákon használt ritmushangszerek és a metallofon, zongora, furulya, hegedű hangszínének felismerése. A gyermek-, a női- és a férfihang felismerése, megkülönböztetése.
A továbbhaladás feltételei
Az első évfolyam végén a tanterv nem határoz meg a továbbhaladáshoz feltételt, az első és második évfolyamot egy fejlődési szakasznak tekinti.
2. évfolyam
Fejlesztési követelmények
Éneklés: Az éneklési készség fejlesztése, a csoportos éneklés szabályainak megtartásával. A dalok hangulatának megfelelő előadásmódra törekvés, pontos tempó és dinamika alkalmazása. Egységes hangzás kialakítása. A gyermekjátékdalok éneklése játékkal szerep szerint.
Improvizáció: Ritmus és dallam improvizáció készségének kialakítása a tanult zenei elemek alkalmazásával.
Zenehallgatás: A zenei élmény szóbeli megfogalmazása. Cselekményes zenék tartalmának szóbeli vagy más eszközökkel történő kifejezése. Újabb hangszerek, zenei együttesek megismerése. A hangzásbeli különbségek érzékelése. A belső hallás és zenei memória folyamatos fejlesztése.
Zenei ismeretek: A zenei írás-olvasás továbbfejlesztése. Dallami ritmikai elemek elsajátítása, a zenei kommunikáció fejlesztése.
Ritmikai elemek: A ritmusérzék továbbfejlesztése új ritmusértékek megismerésével. Tempóérzék fejlesztése: tempótartás, lassítás, gyorsítás. Motorikus képességek fejlesztése játékos mozgással és ütemezéssel.
Dallami elemek: A pentaton dallamhangok ismert dallamfordulatainak közös leolvasása, reprodukálása. A hallás után megismert dalok utószolmizálása kézjelről, betűkottáról. A tanult hangok elhelyezése a vonalrendszeren.
Belépő tevékenység
Éneklés 18 óra.
Népi gyermekjátékok, népszokások előadása az éneklés és a mozgás harmonikus összekapcsolása. A dalok érthető szövegmondása, pontos ritmus és intonációs biztonság. Zenei hangsúlyok kifejezése az énekes előadásban. A dalok hangulatának megfelelő tempó és dinamikai árnyaltság érzékeltetése. Begyakorolt dalok éneklése osztinátóval. Pentaton hangkészletű dalok éneklése kézjelről, betűkottáról. Dallammotívumok felismerése hallás után. Kiscsoportos és egyéni éneklés, megfelelő légzéstechnikára törekvés.
Tartalom
Az életkori sajátosságoknak megfelelő népi gyermekjátékdalok, népszokások dalai. Népi mondókák. Magyar népdalok: jeles napok, ünnepkörök dalai, párosítók, tréfás dalok, életképek, foglalkozások dalai. Más népek népzenei anyagai, nemzeti és etnikai kisebbségek dalai. A korosztály számára befogadható, megtanulható műdalok. Az ünnepekhez kapcsolódó népdalok és műdalok.
Belépő tevékenység
Improvizáció: 5 óra.
Ritmusosztinátó kitalálása, előadása. Ritmusfelelgetős játékok. Önálló ritmusalkotás, ritmuskíséret rögtönzése a megismert ritmikai és metrikai keretben. Kérdés- felelet dallamok kiegészítése. Mozgásos improvizáció.
Tartalom
Ritmusvariálás, ritmus-kiegészítés ritmuslánc, ritmustelefon. A dallam ritmusához legjobban illő mozgáselem kiválasztása. Mondókák ritmizálása. Kérdés-felelet dallamokhoz szövegek alkotása. Saját név dallami és ritmikai megjelenítése.
Belépő tevékenység
Zenehallgatás 5 óra.
Kórusművek hangzásbeli különbségének felismerése. A gyermekkar hangszíne. A fuvola, fagott, a vonószenekar és fúvós zenekar hangszíne. Zenei karakterek megfigyelése. A bemutatott dalokban és hangszeres művekben a lassú-gyors tempó, a halk-hangos dinamikai különbségek felismerése. Hangmagasságok hallás utáni megfigyelése. Kérdés-felelet motívumpár felismerése. A szöveges zene hangulatának érzékelése. Cselekményes zenék tartalmának megjelenítése.
Tartalom
Tanult dalok a belépő új hangszerek előadásában. Klasszikus műzenei szemelvények. Gyermekdalok és magyar népzenei feldolgozások. Cselekményes zenék a megismert hangszerek és zenei együttesek előadásában. Az ünnepekhez kapcsolódó kórusművek, hangszeres feldolgozások.
Zenei ismeretek 9 óra.
Ritmikai elemek:
A félértékű hang megfigyelése és tudatosítása, szünetének érzékelése, tudatosítása. Ritmusképletek elhelyezése kettes ütemben a megismert értékek alkalmazásával. A negyed, nyolcad, a fél értékek és szüneteik felismerése, jelének írása. Ritmusmotívumok folyamatos olvasása, hangoztatása kettes ütemben, önálló ritmusalkotás. Az egyenletes mérő érzékeltetése, hozzárendelése énekléshez, szöveghez. Dallaméneklés ritmusnévvel. Dalok felismerése jellemző ritmusmotívumok alapján. Ritmusosztinátó, ritmuskánon a tanult elemekkel, ritmushangszerekkel megszólaltatva.
Dallami elemek:
A belépő új elemek, az alsó lá, dó, ré hangok megfigyelése, tudatosítása. A hangok szolmizációs neve, kézjele betűjele. A teljes pentaton hangkészlet kézjele, betűjele, egymáshoz viszonyított helye. Ismert dallamfordulatok közös hangoztatása, leolvasása, reprodukálása. A hallás után tanult dalok utószolmizálása kézjelről, betűkottáról.
Zenei olvasás-írás:
A pentaton dallamhangok felismerése kézjelről, betűkottáról. Elhelyezése a vonalrendszeren többféle dó- hellyel. Az első alsó pótvonal használata. Egyszerű olvasógyakorlatok elemzése, szolmizálása. Hangjegyírás, betűkottáról a vonalrendszerbe. Szabályos kottakép kialakítása.
Tonalitás:
Pentaton dallamfordulatok éneklése kézjelről, betűkottáról. Lá és dó pentaton, átmenő fá és ti hangkészletű dalok éneklése.
Forma:
Zenei kérdés-felelet, motívumpár. Felismerése, kiegészítése, alkotása segítséggel.
Hangszín:
Újabb hangszerek, zenei együttesek megismerése. A gyermekkar hangszínének megkülönböztetése a női kar hangszínétől. A vonószenekar és a fúvós zenekar. A fuvola és a fagott hangszínének felismerése. A hangszerek felismerése vizuálisan is.
A továbbhaladás feltételei
Éneklés:
20 magyar népi mondóka, népi játék népdal, műdal csoportos éneklése emlékezetből, egységes hangszínnel, helyes levegővétellel. A gyermekdalokhoz tartozó játékok ismerete, mozgásanyagának megfelelő ritmusú és tempójú előadása. Együttműködés a csoportos éneklésben. A tanult népszokások ismerete. Kifejező szöveghű éneklés, a dalok ritmusának, hangulatának megfelelően. Egyenletes lüktetéshez alkalmazkodó éneklés, járás. Dallammotívumok csoportos éneklése kézjelről.
Improvizáció:
Saját név ritmikai és dallami megjelenítése.
Zenehallgatás:
A vonós és fúvós hangszerek hangszínének megkülönböztetése. Vokális és hangszeres hangszínek felismerése.
Zenei ismeretek:
A tanult ritmusértékek felismerése, hangoztatása kottaképről. Tanult pentaton relációk olvasása, írása tanári irányítással. A vonalrendszer ismerete. Ritmusírás.
3. évfolyam
Fejlesztési követelmények
Éneklés: A dalkincs bővítése, az éneklési készség fejlesztése. A hangterjedelem növelése. A dalok szöveghű előadása tisztán, helyes légzéssel, jó ritmusban. A légzéstechnika fejlesztése, hangképzés, helyes artikuláció. Egyszerű kánonok csoportos éneklése. Tanult dalok egyéni előadása.
Improvizáció: Ritmus és dallam improvizáció készségének fejlesztése a tanult tempók, dinamikák, egyszerű zenei szerkezetek felhasználásával.
Zenehallgatás: A zenei élmény szóbeli megfogalmazása. Műzenei részletek elemzése szempontok szerint segítséggel. Zenei karakterek különbségének megfigyelése. Újabb hangszerek, zenei együttesek megismerése. A belső hallás és zenei memória folyamatos fejlesztése. Az emocionális érzékenység kifejlesztése.
Zenei olvasás-írás: A tanult dallami és ritmikai elemek felismerése betűkottáról és kottaképről. Ismert dalok szolmizálása és felismerése kottaképről és kézjelről. Dallammotívumok lejegyzése a tanult dó-helyekkel. Hangkészlet megállapítása.
Zenei ismeretek:
Ritmikai elemek: A megismert ritmikai elemek bővítése. Új ütemfajta megismertetése. A ritmikai többszólamúság megalapozása. A mozgáskoordináció fejlesztése.
Dallami elemek: Dalrészletek reprodukciója és elemzése. A leggyakoribb pentaton fordulatok felismerése. Egyszerű kétszólamúság. A kánon fogalmának megértése.
Belépő tevékenység
Éneklés 18 óra.
Táncos mozgáselemek összekapcsolása énekes gyermekjátékokkal (Járás, egy és kétlépéses csárdás, sarokemelés negyedes értékkel.) Népdaléneklés alkalmazkodó ritmusban. A dallamanyaghoz tartozó játékok önálló alkalmazása. A játékszerepeknek megfelelő viselkedés. Több versszakból álló dalok előadása emlékezetből. Egyszerű kánonok csoportos előadása tanári irányítással. Ritmushangszerek használata a dalok kíséretéhez (kisdob, triangulum, cintányér, tikfa, csörgődob). Kétszólamú ritmusgyakorlatok hangoztatása csoportosan és párban. Az eddig tanult zenei kifejezőeszközök alkalmazása a zenei tartalom közvetítésére.
Tartalom
A korosztály értelmi és érzelmi fejlettségének megfelelő dalanyag. Szerepjátszó gyermekjátékok. Magyar népdalok, népszokások dalai (párosítók, tréfás dalok, jeles napok dalai, életképek, szerelmi dalok, foglalkozások dalai, gúnyolódók). A magyar népdalokkal tartalmi rokonságot mutató európai gyermekdalok. Műdalok. Az ünnepekhez kapcsolódó műdalok és népdalok. Könnyű kánonok.
Belépő tevékenység
Improvizáció 4 óra.
Egyszerű variációk szerkesztése. Szaporítás ritkítás. Játékok a dinamikával és a tempóval. Hiányzó ritmusmotívum vagy dallammotívum pótlása. Azonos dallamhoz különböző befejezés rögtönzése.
Tartalom
Dallam és ritmus-kiegészítés. Zenei kérdés felelet pentaton dallamokkal. Szövegre, versre ritmus és dallam rögtönzése adott keretben. Ismert dalok motívumainak átrendezése.
Belépő tevékenység
Zenehallgatás 5 óra.
Kórusművek hangzásbeli különbségének felismerése. A nőikar és a férfikar hallás utáni megnevezése. Műzenei részletek elemzése tanítói segítséggel, megadott szempontok szerint. Hangulatok, előadásmódok, karakterisztikus elemek megállapítása. A tartalom és a zenei kifejező eszközök összefüggéseinek megfigyelése a cselekményes zenében. A kürt és az üstdob hangjának felismerése.
Tartalom
Nőikari, férfikari, vegyes kari művek Az életkornak megfelelő, zenetörténeti korokból válogatott nép- és műzenei szemelvények. Cselekményes zenék. Kisebbségi és nemzetiségi népzenei felvételek.
Belépő tevékenység
Zenei olvasás-írás 5 óra.
Az eddig tanult dallamhangok felismerése kézjelről, betűkottáról, hangjegyről. Elhelyezésük a vonalrendszeren. A motívum fogalma. Új ritmusmotívumok és dallammotívumok leírása tanítói irányítással. Hallás után tanult dalok utószolmizálása. A dalok hangkészletének megállapítása. Daltanulás kézjelről és betűkottáról. A megismert ritmuselemek olvasása kottaképről, ritmusírás diktálás után hangszeres hangoztatás alapján.
Tartalom
Magyar népdalok és az életkornak megfelelő műdalok. Olvasógyakorlatok.
Zenei ismeretek 5 óra.
Ritmikai elemek:
Az egész értékű hang megfigyelése, és tudatosítása, szünetének érzékelése, tudatosítása. Az önálló nyolcad és szünetjele megfigyelése, tudatosítása. A szinkópa lüktetésének érzékeltetése, hangoztatása, írása. Az átkötött hang fogalmának megismerése. A négyes ütem súlyrendje, érzékeltetése négyfázisú mozgással. A tanult ritmusértékek elhelyezése négyes ütemben. Kétszólamú ritmusgyakorlatok hangoztatása csoportosan és párban is.
Dallami elemek:
A belépő új hangok a felső dó, az alsó szó megfigyelése ismert dalokban, tudatosítása. A hangok szolmizációs neve, kézjele, betűjele, viszonyított helye. Dallam felismerése jelrendszerről.
Előadásmód:
A dalok hangulatának megfelelő tempó és dinamikai árnyaltság érzékeltetése. Alkalmazkodó ritmus, tempo giusto, parlando, legato-staccato.
Népzene:
A magyar népdalok sorszerkezete.
Hangszín:
A nőikar, a férfikar és a vegyes kar hangzásának megkülönböztetése. A kürt és az üstdob hangszínének felismerése.
A továbbhaladás feltételei
Éneklés: A dalanyagból kiválasztott további 10 dal éneklése emlékezetből, a tanult technikai megoldások, tempójelzések és dinamikai jelek alkalmazásával.
Improvizáció: Azonos dallamhoz befejezés rögtönzése.
Zenehallgatás: A kürt és az üstdob megnevezése hangzás alapján. A megismert kórustípusok hallás utáni megnevezése.
Zenei olvasás-írás, zenei ismeretek: Ritmusképletek elrendezése, értelmezése ütemmutató szerint. Jellemző dallamfordulatok felismerése kottaképről.
4. évfolyam
Fejlesztési követelmények
Éneklés: A dalkincs további bővítése, az éneklési kultúra megalapozása. A hangterjedelem növelése. A tanult dalok átélt, hangulatnak megfelelő előadása. Éneklés könnyű osztinátó kísérettel emlékezetből és kottából. A többszólamú éneklési készség fejlesztése.
Improvizáció: A zenei fantázia fejlesztése. Rögtönzések a megismert dallami és ritmikai elemekkel. Mozgásos improvizáció a fantázia szabadságával.
Zenehallgatás: Önálló véleményalkotás a meghallgatott zeneművekről és előadásukról. Újabb hangszerek megismerése. A koncentrált figyelem időtartamának növelése. Az emocionális érzékenység fejlesztése. A megfigyelőképesség és a zenei formaérzék fejlesztése.
Zenei olvasás-írás: A tanult ritmusok, ütemfajták, dallammotívumok felismerése, olvasása, lejegyzése. Hangnevek meghatározása a vonalrendszerben a relatív szolmizáció alapján.
Zenei ismeretek
Ritmikai elemek: A megismert ritmikai elemek bővítése. A dalok ritmikai sajátosságainak megjelenítése mozgással, tánccal, kreatív játékokkal.
Dallami elemek: Jellemző dallammotívumok reprodukálása. A hangközhallás megalapozása.
Belépő tevékenység
Éneklés 26 óra.
Énekléstechnikai gyakorlatok a hangterjedelem további bővítésére „a-e”-ig. A fokozatos halkítás és érősítés a zenei mondanivaló kifejezésére. Szolmizált éneklés kottaképről. Hétfokú dallam éneklése szolmizálva kézjelről. Bicíniumok csoportos előadása.
Tartalom
Magyar népdalok, népi gyermekjátékok (lakodalom leánykérés, kézfogó, jeles napok dalai, életképek). Európai népdalok. Ünnepkörök dalai. (társadalmi ünnepek, egyházi ünnepek, zenei ünnepek) Nemzeti és etnikai kisebbségek dalai. Könnyű kétszólamú kánonok, bicíniumok. Himnusz.
Belépő tevékenység
Improvizáció 4 óra
Variációs készségfejlesztés a megismert ritmikai, dallami elemekkel. Ritmuskíséret rögtönzése ismert dallamhoz az új ritmuselemekkel. Rövid zenei szemelvényekhez mozdulatok rögtönzése.
Tartalom
Dallam és ritmus-kiegészítés „hiánypótlás” az ismert zenei elemekkel. Szövegre ritmus és dallam rögtönzése adott keretben. Dallam- és ritmusvariálás. A zenei élmény befogadását kifejező mozdulatok rögtönzése.
Belépő tevékenység
Zenehallgatás 5,5 óra
A vegyes kar szólamainak felismerése és megnevezése. A fokozatos halkítás, erősítés megfigyelése műzenei példákon. A klarinét és cselló hangszínének felismerése. Az alsó tagozaton megismert hangszerek hangjának felismerése zeneművekben. Műzenei részletek elemzése megfigyelési szempontok alapján tanítói segítséggel.
Tartalom
Tanult dalok vegyes kari feldolgozásai. Hangszeres és vokális népdalfeldolgozások. Hangszeres karakterdarabok. Műzenei szemelvények. Az ünnepekhez kapcsolódó zeneművek.
Belépő tevékenység
Zenei olvasás-írás 8 óra.
A tanult ritmusértékek felismerése, olvasása kottaképről. Ritmusírás diktálás után. Daltanulás kézjelről, betűkottából, hangjegyről tanítói segítséggel előkészítés után. Hangkészlet, ütemmutató, sorszerkezet megállapítása. Dallammotívumok írása jelrendszerről jelrendszerre. Dallamolvasás fá és ti hangokkal. Hétfokú dallamfordulatok olvasása, írása.
Tartalom
A tanult dalanyag. Öt- és hétfokú olvasógyakorlatok.
Zenei ismeretek 8 óra
Ritmikai elemek: A pontozott félkotta megfigyelése, tudatosítása, szünetének érzékelése, tudatosítása jelölése. A nagy éles-nyújtott ritmus lüktetésének érzékeltetése, hangoztatása, írása. A hármas ütem súlyrendje, érzékeltetése háromfázisú mozgással, jelölése. A váltakozó ütem fogalmának megismerése.
Dallami elemek: A belépő új hangok a fá és a ti megfigyelése ismert dalokban, tudatosítása. A hangok szolmizációs neve, kézjele, betűjele, viszonyított helye. Hétfokúság.
Tonalitás: Pentachord, hexachord.
Forma: Népdalformák.
Előadásmód: Crescendo-decrescendo.
Hangszín: A vegyes kar szólamainak felismerése, megnevezése. A klarinét és a cselló hangszínének felismerése.
A továbbhaladás feltételei
Éneklés: A dalanyagból kiválasztott további 10 magyar népdal, műdal közös éneklése emlékezetből. A Himnusz szöveghű éneklése. Az iskolai ünnepekhez kapcsolódó dalok éneklése.
Improvizáció: Ritmussor szabad és kötött szempontok szerinti rögtönzése maximum 8 ütem terjedelemben.
Zenehallgatás: A meghallgatott zenés mesék felidézése. A zenei karakterdarabok szóbeli jellemzése. A tanult népdalok felismerése zeneművekben, feldolgozásokban.
Zenei olvasás-írás, zenei ismeretek: Tanult dalok szolmizálása tanítói segítséggel. Dalrészletek olvasása és kottába írása tanítói segítséggel. Az alsó tagozaton tanult ritmusértékek és ritmusképletek felismerése és megszólaltatása kottaképről, hármas ütemben is.
A tantervhez kapcsolódó eszközök
Dallamkirakó.
Hangoszlop-kocka.
Furulya, metallofon, ritmushangszerek.
Szempontok a tanulói tevékenység értékeléséhez
Folyamatos megfigyelés alapján szövegesen, a jó teljesítmény megerősítésével, a tanulók egyéni előrehaladásához viszonyítva.
Éneklés: Részvétel a közös éneklésben és játékban. A tanult dalok ismerete. A közös éneklés szabályainak megtartása, a dalok hangulatának megfelelő előadásmód. Formáló, segítő értékelés a szöveghű és tiszta éneklés elérése érdekében.
Zenei ismeretek: A tanult zenei elemek felismerése, reprodukálása. Az írásbeli munkák önálló megoldása.
Zenehallgatás: Hangszínhallás: az emberi hangok, a tanult hangszerek hangszínének felismerése egyénileg.
RAJZ ÉS VIZUÁLIS KULTÚRA
1-4. évfolyam
Bevezető
A tanterv a hétköznapi élet által megkövetelt kommunikáció, ezen belül a vizuális kommunikáció nyelvének megismertetésére és gyakorlati alkalmazására helyezi a hangsúlyt. Az előkészítő, alapozó szakaszban, amikor a gyerekek még nem tudnak biztonsággal olvasni, ismereteiket a környezetükből látás, hallás, tapintás, azaz komplex megtapasztalás útján szerzik. A tantárgy különösen a látvány mélyebb tartalmának, jelentésének, esztétikai üzenetének megértéséhez járul hozzá. A hétköznapi élmények mellett előtérbe helyezi a remekművek által keltett élmények fontosságát, melyek a későbbiekben meghatározók lehetnek az esztétikai élményképesség, a kifejező és befogadó képesség, az ízlés fejlesztése terén. Lehetővé teszi a gyermekek számára a látható, tapintható tárgyi valóságban, a képi világban való eligazodást, személyes alkotói utak bejárására bátorít. Fontosnak tartja az új médiumok közlésformáinak, sajátos vonásainak megismertetését.
A tantárgy látni, láttatni és alkotni tanít.
Időkeret
Évfolyam	1.	2.	3.	4.		
	heti	évi	heti	évi	heti	évi	heti	évi	Összesen	
Rajz és vizuális kultúra	1	37	1	37	1	37	1,5	56	167	
Célok és feladatok
Átfogó szakmai célja a tanulók látáskultúrájának megalapozása. Feladata vizuális megismerő, befogadó, alkotó képességek fejlesztése, a kommunikáció köznapi, művészi, műszaki és tudományos-módjainak, a közlés és kifejezés képi formáinak megismertetése. Fejleszti síkbeli, térbeli ábrázoló, kifejező, közlő, alakító, konstruáló képességeiket. A gondolatban és érzelmekben gazdag tevékenységek által a világ érzéki-tapasztalati birtokbavételére nevel. Feladata a látás és a kéz intelligenciájának kiművelése. A térszemlélet, a forma-, színdinamika és szerkezeti érzék, az anyagismeret képességei a tantárgy fejlesztő hatására emelkednek magasabb szintre. A megsokszorozódott vizuális hatások, technikai információk korában a tantárgy újszerű célja az információk közti szelekció, a tanulók kritikus befogadási képességének megalapozása.
Az általános nevelési célokhoz a kreativitás, a problémafelismerő- és megoldó képesség, a képzelet, a képi gondolkodás, az ízlés, a nyitottság, az empátia, az érzelmi élet gazdagításával járul hozzá. A művészeti nevelés értékközvetítő, értékteremtő, egyben személyiségformáló szerepet tölt be. Jelentősen hozzájárul a kultúra értékeit becsülő, környezettudatos magatartás formálásához.
Az 1-4. osztályban a vizuális nevelés célja, hogy hozzásegítse a gyermekeket élményeik, tapasztalataik, fantáziaviláguk kifejezéséhez, látási információk, esztétikai hatások befogadásához, alkotó tevékenységekhez. Az érzelmekkel kísért önkifejezés elmélyültségének megőrzése mellett az egyre céltudatosabb megismerés ösztönzése, képi gondolkodásuk fejlesztése, vizuális képzeletkincsük bővítése. Lehetővé teszi a gyermekek számára a látható, tapintható tárgyi valóságban, a képi világban való eligazodást és személyes alkotói utak bejárására bátorít.
A tantárgy feladata a tanulók ábrázolásbeli formakészletének további gazdagítása, megfigyelőképességük, tér- és időérzékük fejlesztése a látvány és a mozgás ábrázolásával, térbeli rendezéssel; szín- forma-és szerkezeti érzékük alakítása rajzolással festéssel, mintázással, konstruálással, érdeklődésük folyamatos ébrentartásával. Esztétikai érzékenységük fejlődését a manuális munka, a látványélmények és a bemutatott műalkotások szolgálják. Az alkotó és befogadó tevékenységek szabálytudatuk, akaratuk, önértékelésük megerősítését célozzák, a csoportmunka lehetősége együttműködési készségeiket fejleszti.
A kerettanterv a Nemzeti alaptanterv Vizuális kultúra műveltségi részterületének megfelelően a tantárgyi tartalmakat négy nagy témakörbe sorolja: vizuális nyelv; kifejezés, képzőművészet; vizuális kommunikáció; tárgy- és környezetkultúra.
A vizuális nyelv a látvány értelmezésének nyelve, a témakörök kifejező elemeit és rendező elveit sorolja fel; kifejezés, képzőművészet témakör a gyermekek személyes, kifejező- expresszív tevékenységének és az elvárható műelemzési, művészeti ismereteinek leírását tartalmazza. A vizuális kommunikációhoz a vizuális megismerést szolgáló tevékenységek, és a köznapi- informatív tudományos képi közlésekkel kapcsolatos ismeretanyagok tartoznak. A tárgy- és környezetkultúra témaköre a használati tárgyakkal, a tárgyalkotó művészetekkel és az építészettel kapcsolatos alkotó és elemző tevékenységeket tartalmazza. A tananyag bővülő, spirális elrendezésű, a témakörök és a fő tevékenységi formák évenként ismétlődnek, tartalmukban gyarapodnak, műveleti szintjük emelkedik, a technikák bővülnek, anyagokat, eszközöket, eljárásokat javasol. A tananyag jellegét tekintve mind a négy évfolyamon gyakorlati tevékenységközpontú. A tanítás során a kerettantervi követelmények leghatékonyabban a több témakör szempontjait magába foglaló komplex feladatokkal teljesíthetők.
Kiemelt közös követelmények
Hon- és népismeret
- A tanulók ismerjék meg népünk kulturális örökségének jellemző sajátosságait. Sajátítsák el azokat az ismereteket, amelyek az otthon, lakóhely, a szülőföld, a haza és népei megismeréséhez, megbecsüléséhez vezetnek. Ismerjék meg környezetük hagyományait és jellegzetességeit. Gyakorolják azokat az egyéni és közösségi tevékenységeket, amelyek hazaszeretetük kifejezésére szolgálnak. Ismerjék meg nemzeti kultúránk nagy művészeit és alkotásait. Becsüljék meg népművészetünk és más népek művészetének értékeit.
Kapcsolódás Európához és a nagyvilághoz
- Legyenek érdeklődők és nyitottak az európai kultúra iránt.
- Ismerjék az egyetemes kultúra kiemelkedő egyéniségeit, művészeti alkotásait, a társművészetekkel együtt.
- Legyenek érzékenyek a problémák lényege iránt. Legyenek képesek megoldási lehetőségek keresésére.
Környezeti nevelés
- Ismerjék meg környezetünket.
- Kapcsolódjanak be környezetük értékeinek megőrzésébe.
- Életmódjukban nyilvánuljon meg a természet tisztelete.
Kommunikációs kultúra
- Segítsék elő a jelek útján a képi megfogalmazásokban az üzenetváltást.
- Segítsék az ismeretek megszerzésében és továbbadásában.
- Tudják használni a mesterséges közvetítő rendszereket.
Testi, lelki egészség
- Minden tevékenységében törekedjenek testi, lelki egészségüknek megőrzésére.
- Fordítsanak figyelmet a családi életre.
- Harcoljanak a káros szenvedélyek ellen.
- Legyenek toleránsak és segítőkészek a sérült, beteg társaikkal szemben.
Tanulás
- Törekedjenek ismeretszerzésre.
- Ismereteiket használják fel más területen is.
- Fejlesszék a szemléletes és elvont ábrázolási készségüket.
Pályaorientáció
- Fejlesszék önismeretüket.
- Tudatosan készítsenek fel a pályaválasztásra.
- Nyújtsanak lehetőséget a tehetséggondozásra.
- Adjanak átfogó képet a munka világáról.
- Biztosítsanak feltételeket, lehetőségeket a képességek kipróbálásához.
Fejlesztési követelmények
- Legyen képes a gyermek gondolatait, érzéseit, élményeit vizuális nyelvi eszközökkel, saját kifejezési céljai szerint és a tanuláshoz szükséges formában, a megismert technikák egyre jártasabb használatával megjeleníteni.
- Értse a műalkotások képi közlések, tárgyak életben betöltött szerepét.
- Tudjon a térben tájékozódni, tudja a maga számára értelmezni a tankönyveiben, környezetében található vizuális közlő, eligazító jeleket.
- Ízlésítéletét néhány szempont alapján indokolja.
- Általános nevelési követelmény a saját és mások munkájának megbecsülése, a kultúra és a környezetvédelem fontosságának megértése, az esztétikai élmények iránti nyitottság, törekvés az értékes és az értéktelen megkülönböztetésére.
- A tantárgyi fejlesztés eredményeképpen várható a tanulók egyéni eltéréseket mutató képesség-, készség-, ismeret- és magatartásbeli fejlődése, melynek tényét minden esetben önmaguk év eleji szintjéhez, valamint az életkori jellemzőkhöz viszonyítva ítélünk meg.
Alkotó képességek
- A kisiskolások érdeklődésére, észlelési érzékenység jellemző: kíváncsi rácsodálkozás a látható világ számukra új, érdekes, szép jelenségeire. Képzelőerejük az eleven, konkrét belső képekben, képzeletben való gondolkodásban, valamint a képzettársításaik könnyedségében, tartalmi gazdagsásában és képi-plasztikai, kifejezés, síkbeli és térbeli konstruálás bátorságában, eredetiségében nyilvánul meg. Szívesen alkalmaznak szokatlan, egyéni megoldásokat. Ábrázolási jelrendszerük árnyaltabbá válik, egyéni vonásokat hordoz. Kifejezőképességük, expresszivitásuk szubjektív arány- és színkezelésben, fokozásban, kiemelésben mutatkozik meg. Kreativitásuk az ötletek könnyed áramlásában, egyéni leleményességben nyilvánul meg, amit lelkesedéssel végzett konkrét tevékenység motivál. Elképzeléseiket igyekeznek azonnal meg is valósítani, ennek során addig szerzett készségeiket, ismereteiket mozgósítják, de többségük a tanító segítő közreműködésére is igényt tart. Az alkotás öröme teszi képessé őket munkáik kidolgozására. Képesek alkotásaikat segítséggel értékelni, elemezni, társaik élményeit is figyelemmel követik.
Befogadó, megismerő képességek
- Az alsó tagozatos gyermekre jellemző a látható világ jelenségeivel, az esztétikai értékekkel kapcsolatos élmények iránti észlelési nyitottság; ösztönös és könnyen mozgósítható kíváncsi rácsodálkozás, képesség élőlények, tárgyak, képek, jelenségek tüzetes szemlélésére, megfigyelésre; látványelemek emlékezeti megőrzésére, könnyed felidézésére. Vizuális emlékezetük megtartó erejére építve képesek az ábrázolás- alakítás során vizuális esztétikai képzetekkel végzett gondolkodási, képzeleti műveletekre (összehasonlításra, elemzésre, képzeleti átalakításra). A látványban rejlő jelentést, művészeti kifejezést, a közlések tartalmát adott szempontok alapján olvassák, elemzik. Képesek látható (tér, forma, szín, változás, mozgás) viszonylatok megítélésére lényeges összefüggések (külső- és belső forma, forma és tartalom, forma és funkció) megértésére, ábrázolásbeli és szóbeli magyarázatára. Mindenre erős szubjektivitás, egyéni felfedező látásmód jellemző. Műalkotások nézegetése, adott szempontok szerint elemzése során mozgósítják formálódó vizuális, esztétikai, művészeti képzeteiket. Élményeik érzelmeikben átszűrve tükröződnek, törekszenek asszociációkra támaszkodó egyéni ízlésítéletük megfogalmazására.
A tanulást segítő képességek
- A vizualitás nélkülözhetetlen a többi érzékszerv tapasztalatainak rendezésében, a tanulásban, a művelődésben, a mindennapi életben. Az információk áttekinthetővé tételéhez, tagolásához, szemléltetéséhez, ábrák megértéséhez és létrehozásához szükséges felkészültség megszerzéséhez tantárgyunk nyújt kellő alapot. Általa sajátíthatja el a tanuló a vizuális információk formáit, és ismeri meg lelőhelyeit (könyvekben, kiállításokon és egyéb más forrásokban).
Az értékelés elvei és szempontjai
- Első évfolyamon célszerű diagnosztizáló felmérést végezni. Ezáltal felismerhetők a kiemelt adottságokkal rendelkező tehetségesek, kreatív típusú és a színtévesztő gyerekek. Formatív értékelés rendszerességgel történik. A tanító értékeli az egyes csoportok, tanulók egyéni munkáját szóban, szöveggel írásban. Szummatív értékelés a tanév végén a tantervi minimum figyelembevételével írásban történik. 2-3. évfolyamon formatív értékelés a befejezett feladat vagy feladatsor után, szóban és szöveggel írásban egyénenként, csoportmunka esetén szóban. Osztályzat tanév végén a továbbhaladás feltételeinek figyelembevételével. A 4. évfolyamon szummatív értékelés tanév végén osztályzattal. Osztályzattal csak az objektíve mérhető munkákat értékeljünk.
- Értékelheti még a nevelő a tanórán kívüli gyűjtőmunkát osztályzattal, valamint a pályázatokon elért eredménynek megfelelően a Pedagógiai Programban megfogalmazottak alapján.
A tantárgy tanításának feltételei
Tankönyvek, kézikönyvek
1-4.évfolyam
- A képzőművészet iskolája. I. Képzőműv. Alap. Kiadó, 1979.
- A képzőművészet iskolája. II. Képzőműv. Alap. Kiadó, 1979.
- A televízió és a film felhasználásának módszertani kérdései. OPI 1970.
- Apostol Éva: Maskarák. Reflektor Kiadó, 1987.
- Artner Tivadar: Évezredek művészete. Gondolat Kiadó, 1968.
- Aver Kálmán: Fényképezőgép ma és holnap. Gondolat, Bp. 1979.
- Életrajzi lexikon. Kossuth Kiadó, 1992. Esztétikai kislexikon. Kossuth Kiadó, 1972. Ezer év mesterművei. Corvina, 1987.
- Herendi Miklós: Művészettörténet I-II. Hímzés mintalapok
- Horváth Lászlóné: Barangolás a művészettörténetben V-XVIII. sz.
- Horváth Lászlóné: Őskor és ókor művészete Karla Bilang: Felfedezők és művészek.
- Művészetről gyerekeknek. Corvina. 1982. Képelemzés. Park Kiadó, 1995.
- Kovács Károly: Népművészet
- Lyka Károly: Nagy magyar művészek. Gondolat. 1957.
- Magyar életrajzi lexikon. Akadémiai Kiadó, Bp. Magyar néprajz
- Mezei Éva: Játsszunk színházat!
- Mihály Ottó-Trencsényi László: Világkerék. Altern füzetek. OKI Iskolafejlesztési Alapítvány, Bp. 1991.
- Művészeti lexikon I-IV. Akadémiai Kiadó, 1965.
- Művészettörténeti ABC. Akadémiai Kiadó, 1961.
- Nagy Pál: Barangolás a képzőművészetben. Kriterion. Bukarest, 1979.
- Népi hímzések a lakásban. Népművészet Prop. Ir.
- Origami mindenkinek Buda Péter figuráiból. Nemzeti Tankönyvkiadó, Bp.
- Papp László: Papírvarázs I-II. Méliusz Kiadó, 1966.
- Pázmány Ágnes-Permay Éva: Látás és ábrázolás I-III.
- Reisinger János: A Biblia a társművészetekben Reisinger János: Bibliográfia és antológia. Kecskemét, 1987.
- Szemtanú művészet. Park Kiadó, 1995. Színészlexikon
- Szilágyi Gábor: A fotóművészet története. Képzőműv. Alap Kiadóváll. Bp. 1982.
- Sztrókay Kálmán: Barkácskönyv. Ifjúsági Kiadó, 1952.
- Tóthné Sándor Zsuzsa: Ábrázolás és művészet. Tankönyvkiadó, 1988.
- Varga Péter: Hajtogatás. Móra Kiadó, 1981.
- Világkerék. Altern. füzetek. OKI Iskolafejlesztési Központ. Bp., 1991.
- Zolnay Vilmos: A művészetek eredete. Magvető, 1983.
Szaktanterem:
- Jól elsötétíthető terem, mozgatható padokkal, vízcsappal.
Taneszköz lista
1-4. évfolyam
a) tanári:
nagyobb méretű idomdarabok,
kisebb méretű kézi modellek,
legalább három darab tárgyasztal,
drapériák többféle színben,
reflektor,
diavetítő,
filmvetítő vászon,
táblai körző, vonalzó,
tanulói munkák bemutatására alkalmas tárló vagy paraván,
reprodukciók, albumok, demonstrációs táblák,
diapozitívek, diafilmek,
Művészeti lexikon.
b) tanulói:
2B-s ceruza, puha radír,
golyóstoll,
6 színű kréta,
6 színű vízfesték,
6 színű tempera,
kettő darab ecset (vastagabb vékonyabb) ecsettál, törlőruha, próbalap,
agyag, színes papír, olló,
ragasztó,
rajzlap A/4-es vagy vázlatfüzet,
rajztábla (csak rajzlap használata esetén) A4-es, illetve A3-as
rosttoll,
egyenes vonalzó.
1. évfolyam
Az éves órakeret felbontása témakörönként:
Témakör	Óra	
Vizuális nyelv	4	
Kifejezés, képzőművészet	11	
Vizuális kommunikáció	13	
Tárgy- és környezetkultúra	5	
Szabadon felhasználható órakeret tanulmányi sétákra, tárlatlátogatásra, anyaggyűjtésre, filmvetítésre	
4	
Összesen:	37	
A továbbhaladás feltételei
Első évfolyam végén a kerettanterv nem határoz meg a továbbhaladáshoz szükséges feltételt, az első és második évfolyamot egy fejlesztési szakasznak tekintik.
Cél
Az érdeklődés felkeltése a tárgyi világ összetettségére és a képzőművészet iránt.
Az első próbálkozások a vizuális nyelv tudatos tanulmányozása terén.
Az önkifejezés folyamatában felhasznált anyagokkal, eszközökkel és technikákkal való találkozás tapasztalati szinten.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei, követelmények
- Ismerje az évfolyam számára előírt eszközöket, és tudja azokat rendeltetésszerűen használni.
- Ismerkedjen meg a természet és az ember alkotta jelekkel.
- Tudjon viszonyítani (kisebb-nagyobb).
- Ismerje fel a főszíneket, a fehéret és a feketét.
- Tudjon vonal, folt és színképzéssel alkotást létrehozni.
- Legyen képes egyszerű tárgyak létrehozására.
- Fejlődjön esztétikai érzéke.
- Tudjon közös beszélgetésekbe bekapcsolódni, egy-egy látványra rácsodálkozni.
- Tudja mi a sík, tömeg, térforma (tapasztalás, érzékelés).
- Tudja, mi a pont, egyenes, görbe, kör.

Témakör
Vizuális nyelv (1) - Óraszám: 4 óra
Tartalom:
Témák;
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Ismerkedés a formákkal - természetes, mesterséges - eredet szerint, megjelenés szerint - sík-, tér.
- Ismerkedés a színekkel: megnevezésük, tónusuk szerint.
- Ismerkedés a vonalfajtákkal, minőségekkel; felületfajtákkal és minőségekkel.
- Ismerkedés a tárgyak nagyságrelációival - kisebb-nagyobb, hosszabb-rövidebb, alacsonyabb-magasabb, szélesebb-keskenyebb.
Nyelv:
- A vizuális nyelv alapelemeinek - pont, vonal folt, lap, tömeg, szín, - megismerése.
Alkotás:
- Az elemek elrendezése képsíkon és térben (egyensúly, egyensúlytalan, ritmus, aritmus),
- A képmező betöltése.
Befogadás:
- A vizuális nyelv használata a Kifejezés, képzőművészet, a Vizuális kommunikáció, a Tárgy- és környezetkultúra feladataiban.
- A vizuális kifejezőeszközök használatának megfigyelése különböző ábrázolásokban.
Kifejezés, képzőművészet (1) - Óraszám: 11 óra
Tartalom:
Témák;
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Személyes élmények, látvány, történet kifejezése síkban, térben rajzolással, festéssel, mintázással.
- Műalkotások, illusztrációk szemlélése, megbeszélése.
Nyelv:
- Formák, vonalak és színek használata, megnevezése.
- Kiemelés mérettel, színnel.
- Képi elemek helyének meghatározása és rendezése.
Alkotás:
- Személyes és közös élmények, képzetek megjelenítése rajzokban, festményekben, szobrokban (pl. emberekhez, állatokhoz, növényekhez kötődő vagy családi, iskolai témák.).
- Szépirodalmi téma (pl. meseélmény) megjelenítése síkban, térben. Kitalált történetek, mesék illusztrálása.
- Művészi élmények (bábelőadás, mese, vers, zenemű) feldolgozása, megjelenítése. Síkbábok készítése.
- Kísérletezés a színekkel a festékek keverésével. Az évszakok színei.
Befogadás:
- Rácsodálkozás a természet szép látványaira.
- Tanulói munkák és műalkotások szemlélése.
- Közös beszélgetés a szépnek ítélt látványról, ábrázolt tárgyakról, élőlényekről, színekről, formákról.
- Szépirodalmi illusztrációkon a cselekmény és a szereplők jellemzőinek összekapcsolása.
- Megfigyelés, beszélgetés (lehetőleg eredeti) szoborról, festményről.
- Fotók gyűjtése, csoportosítása.
Ismeretek:
Fogalmak;
- rajzeszközök megnevezése,
- pont, egyenes, görbe, kör,
- sík, tömeg, térforma (tapasztalás, énekelés - hangtér - útján),
- színek megnevezése.
Műalkotások:
- Steindl Imre: Országház, kispaládi parasztház, Thököly-vár (Késmárk), Medgyessy Ferenc: Anyaság, Kolozsvári testvérek: Szt. György szobra, Kovács Margit: Szamaras, Sámson dombormű, Szőnyi István: Este, Csontváry Kosztka Tivadar: Mária kútja, Pablo Picasso: Mária arcképe, Ferenczy Noémi: Noé bárkája (gobelin-részlet);
- cifraszűr, bölcső, csengős népi játék.
(A tanár szabad választása alapján elosztva első és második évfolyamra.)
Technikák:
- Rajzolás grafittal, festés temperával, ecset használata; gyurma, agyag tapintása, összehasonlítása, formázása.
Vizuális kommunikáció (1) - Óraszám: 13 óra
Tartalom:
Témák;
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Látványok megfigyelése és értelmezése.
- Vizuális jelek felismerése, megértése.
Nyelv:
- Vonalak és foltok képeken, ábrákon.
- A fény: világos, sötét. Látványértelmező szerepe.
- A jelek vizuális tulajdonságai.
Alkotás:
- Meghatározott célú vizuális közlések értelmezése, létrehozása játékos formában (pl. mesés történetekhez útvesztők tervezése,…). Térben való végigjárás, az útvesztő téri megtapasztalása.
- Tárgyak, élőlények témába ágyazott ábrázolása legjellemzőbb vonásaik megragadásával, mozdulatok egyéni módú megjelenítésével síkon és térben.
- Látványok megfigyelése, leírása (formák, arányok, színek, felületek).
Befogadás:
- Elemi térviszonyok megfigyelése (lent-fent, jobbra-balra, elöl-hátul).
- Testmozgások, gesztusok legfontosabb jellemzőinek megállapítása.
- Testek, ábrák gyűjtése, válogatása, csoportosítása a közlés rendeltetése szerint (pl. közlekedési, postai információs jelek).
Ismeretek
Fogalmak:
- kisebb-nagyobb,
- fent-lent,
- elöl-hátul,
- jobbra-balra,
- jelek (természetes, mesterséges),
- vonal, folt.
Technikák:
- Rajzolás grafittal, tollal,
- A nyomhagyás módjai (különféle nyomatok),
- Formaalakítás tépéssel, kivágással,
- Modell papírból, gyurmából, gyümölcsök, egyszerű tárgyak készítése.
Tárgy és környezetkultúra (1) - Óraszám: 5 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás, megismerés.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Tárgyak csoportosítása, rendezgetése, formájuk és rendeltetésük megfigyelése. Tárgykészítés, díszítés, környezetalakító tevékenység.
Nyelv:
- Forma- és színismétlések, ritmusok.
- Tárgyak térbeli helyének meghatározása.
Alkotás:
- Térrendezéssel, játékos feladatokkal.
- Építés szabadban, zárt térben valós és meseszerű témák feldolgozásával.
- Egyszerű tárgyak (pl. játékok) készítése elképzelés alapján mintázással.
- Díszítés. A környezet szépítése.
Befogadás, megismerés:
- Tárgyak „működésének” megfigyelése, megbeszélése.
- Tárgyak formája és rendeltetése közötti összefüggés felfedezése, megbeszélése, tudatosítása.
- Tárgyak csoportosítása, rendeltetésük, nagyságuk, színük, formájuk, anyaguk szerint.
Ismeretek
Fogalmak:
- rendeltetés,
- forma,
- nagyság,
- anyag,
- sík, tér.
Technikák:
- Ceruza-, filctoll-, kréta-, ecsetrajz. Vízfestés (ecsettel, ujjal),
- Vegyes technikák (pl. kréta és festék),
- Mintázás agyagból, plasztilinből,
- Tárgykollázs, konstruálás, anyagalakítás, hajtogatás, vágás papírból textilből,
- Nyomatkészítés (pl. krumplinyomat, frottázs),
- Szabadtéri nagyméretű testekkel, építőelemekkel téralakítás, rendezés.
2. évfolyam
Az éves órakeret felbontása témakörönként:
Témakör	Óra	
Vizuális nyelv	3	
Kifejezés, képzőművészet	15	
Vizuális kommunikáció	8	
Tárgy- és környezetkultúra	8	
Szabadon felhasználható órakeret tanulmányi sétákra, tárlatlátogatásra, anyaggyűjtésre, filmvetítésre	
3	
Összesen:	37	
A továbbhaladás feltételei
Az első két évfolyam végére a gyermek megérti, hogy a látás és tapintás segíti a dolgok megismerésében. Élményeit szabadon jeleníti meg síkon és térben, bátran használja kedvenc színeit, rajzi formáit. A látványok, műalkotások, iskolai munkák megbeszélésébe bekapcsolódik, tetszésítéletét szóban is meg tudja fogalmazni.
Képes a vizuális jelenségek megfigyelésére és a főbb jellemzők megnevezésére. Rajzaiban képes az alapvető térviszonyok (lent, fent, mellette) jelölésére, próbálkozik a mozdulat felismerhető kifejezésével. Megérti közvetlen környezete információs jeleit és tankönyveinek ábráit. El tud készíteni egyszerű tárgyakat, díszeket saját elképzelése vagy minta követése alapján. Felismeri a tárgyak rendeltetésének és formájának legjellemzőbb összefüggését.
Tud rajzolni, „színezni”, festeni, agyagból vagy gyurmából mintázni, a papírt, az ollót és a ragasztót célszerűen használja, finomodik mozgáskoordinációja.
Szívesen elmélyed az alkotómunkában. Képes élményeinek, elképzeléseinek árnyalt vizuális megjelenítésére. Törekszik a képelemek egyensúlyosabb elrendezésére, festményeiben többféle színárnyalatot is használ. Felismeri a vizuális minőségeket (színeket, formákat, vonalakat, foltokat). Műalkotások (festmény, szobor), megismert típusait megnevezi (csendélet, portré, stb.), a megismert művek közül legalább egyet-egyet felismer, tudja az alkotó nevét is. legegyszerűbb jellemzőkkel. Értelmezni tudja környezete emberi gesztusait, felfogja a tájékoztató, felhívó jelek üzenetét.
Képes tárgyakat kitalálni, elkészíteni, és megalkotni minta követésével is, díszítésnél ügyesen alkalmaz sorritmusokat, terülő díszeket. Tud megadott vizuális jellemzők alapján tárgyakat osztályozni, csoportosítani. Ismeri a köznapi, használati és az ünnepi tárgy fogalmát.
Biztonsággal használja a megismert, gyakorolt ábrázolási, konstruálási technikát.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei, követelmények
- Tudja, mi az ismétlés, ritmus.
- Tudja személyes élményeit megjeleníteni képi formában.
- Tudjon mintázni, gyurmával plasztikát létrehozni.
- Legyen képes egyszerű lenyomat készítésére.
- Tudjon szabályos vonal, folt és színritmusra épített sor- és terülődíszt alkotni.
- Ismerje fel a műalkotások témáit.
- Legyen képes egyszerű báb tervezésére.
- Tudjon egyszerűbb tárgyakat rajzolni modellezés után.
- Legyen képes néhány művészeti alkotás és azok alkotóinak megnevezésére.
- Legyen képes egyszerűbb tárgyak ábrázolására közvetlen szemlélet és emlékezet után.
Témakör
Vizuális nyelv (2) - Óraszám: 3 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- A vizuális nyelv alkalmazása a látványértelmező, elemző feladatok megoldásában; a kifejezés és képzőművészet,
- Vizuális kommunikáció és a Tárgy- és környezetkultúra gyakorlati feladatainak megoldása során.
- A vizuális nyelvi eszközök megválasztása az információközlés szándéka szerint.
Nyelv:
- Forma (sík): szögletes, íves, szabályos, szabálytalan, szimmetrikus, aszimmetrikus.
- Forma (tér): tömör, üreges, tömbszerű, áttört, gömbölyű, szögletes.
- Szín: vörös, sárga, kék, narancs, ibolya, zöld, zöldessárga, kékeszöld, kékeslila, rózsaszín, szürke.
Alkotás:
- A képtér rendezése, helyzetek a síkon (alatta, felette, mellette, mögötte.
- Az elemek egymáshoz való viszonya (kontrasztok, ismétlés, ritmus).
- A 6-os színkör egy-egy világosabb, sötétebb fokozatának felismerése, kikeverése festékkel.
- Rokon- és ellentétes színek.
- Kiemelés elhelyezéssel, mérettel, színnel.
Befogadás:
- A vizuális kifejezőeszközök felismerése különböző alkotásokon.
- A vizuális minőségek megnevezése különböző műalkotásokon.
Kifejezés, képzőművészet (2) - Óraszám: 15 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás;
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Egyéni élményfeldolgozás.
- A kifejezőeszközök (vonalak, foltok, színek; felületek, ritmusok, síkbeli és térbeli formák) árnyaltabb alkalmazása.
- Műalkotások megismerése, alkotók és művek megnevezése.
Nyelv:
- Árnyaltabb vizuális minőségek (többféle színárnyalat, vonalvastagság, szabályos és szabálytalan forma).
- Formák, színek szabályos elrendezése, egyensúly.
- Egyszerű vonal, folt, színritmusok.
Alkotás:
- Személyes és közös élmények képi-plasztikai feldolgozása. Elképzelt jelenet ábrázolása rajzban, festményben, szoborban. Milyen vagyok? Élményfeldolgozások „saját személyünk” szerepeltetésével.
- Művészeti élmény (pl. bábszínház) megjelenítése síkban, térben.
- Zenéhez, hangokhoz, zörejekhez képsorok készítése.
Befogadás:
- Egymás munkáinak és műalkotásoknak megfigyelése, az élmény összetevőinek (pl. anyag, forma, tér, szín, elhelyezés, téma) megbeszélése.
- A legismertebb festészeti műfajtípusok (pl. csendélet, portré) megismerése, felismerése.
- A körplasztika, dombormű jellemzőinek összevetése (azonosságok, különbségek).
- Néhány festmény, szobor alkotójának, a mű címének megnevezése.
- A népi bútorok megismerése, skanzen látogatás.
Ismeretek
Fogalmak:
- szabályos, szabálytalan forma,
- ritmus,
- szimmetrikus elrendezés,
- csendélet, portré,
- képsor.
Műalkotások:
- Steindl Imre: Országház, Kispaládi parasztház, Thököly-vár (Késmárk), Medgyessy Ferenc: Anyaság, Kolozsvári testvérek: Szt. György szobra, Kovács Margit: Szamaras, Sámson dombormű, Szőnyi István: Este, Csontváry Kosztka Tivadar: Mária kútja, Pablo Picasso: Mária arcképe, Ferenczy Noémi: Noé bárkája (gobelinrészlet),
- cifraszűr, bölcső, csengős népi játék.
Technikák:
- Rajzolás, festés a tanult technikákkal,
- Festés vízfestékkel, temperával.
Vizuális kommunikáció (2) - Óraszám: 8 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Ábrázolás közvetlen szemléletre támaszkodó emlékezet alapján.
- Képzetépítés, az egyéni formakincs gazdagítása érzéki- tapasztalati úton, a természet és a mesterséges környezet látványainak, emberi gesztusoknak megfigyelése által.
Nyelv:
- A síkbeli ábrázolás elemei (pontok, vonalak, foltok, színek).
- A vonalfajták (egyenesek, görbék, vékonyabbak, vastagabbak, határolók, felületkitöltők).
Alkotás:
- Élőlények, tárgyak ábrázolása közvetlen szemlélet és emlékezet alapján.
- Képzeletbeli városok útvonalrajzának elkészítése, makettek, tárgyak alaprajzának rajzolásával.
- Mimika, grimasz tanulmányozása, utánzása, megjelenítése, felhasználása az élményfeldolgozásban. Változások tudatosan megfigyelt vizuális jellemzőinek megjelenítése (pl. évszak, időjárás).
- Saját információközlő jelek létrehozása (pl. tornazsák, az öltözőszekrény megjelölésére).
Befogadás, megismerés:
- Élőlények, tárgyak adott szempontok szerinti vizsgálata (pl. anyag, jellemző forma és szín, változás). Egyszerű, mindennapi magyarázórajzok, jelek értelmezése, megfejtése (pl. tankönyv ábrái). Karakteres emberi gesztusok (testbeszéd, mimika) olvasása. Beszélgetés az utcán látható információs jelekről.
Ismeretek
Fogalmak:
- Mimika, grimasz.
- Vonalfajták, vonalminőségek. Természetes és mesterséges jelek. Az ábra.
Technikák:
- Modellkészítés papírból. Rajzolás tollal.
- Nyomhagyás nyomtatással (tárgyak nyomatat).
Tárgy- és környezetkultúra (2) - Óraszám: 8 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Tárgyformálás, díszítés, a tárgyalkotó folyamat, forma és rendeltetés viszonyának tapasztalati megismerése.
Nyelv:
- Funkcionális és díszítő formálás. A díszítés mintái, elemei.
Alkotás:
- Tárgyak készítése, könnyen alakítható anyagokból (játékhoz, ünnephez, meséhez). Csomagolás készítése mintakövetéssel, csomagolóanyag díszítése egyénileg (pl. ajándékhoz). Környezetalakító tevékenység. Utcakép megfigyelése, ábrázolása emlékezeti alapon. Meseszerű témákhoz tartozó tárgyalkotások.
Befogadás:
- Köznapi és ünnepi tárgyak formája, díszítése és rendeltetése közötti összefüggések.
- Használat és jelentés.
- Tárgyak megadott szempontok szerinti csoportosítása, vizsgálata.
- A tárgyak üzenetének megfejtése.
Ismeretek
Fogalmak:
- A díszítés mintái, elemei, motívum. Forma és rendeltetés.
- Használat és jelentés.
- Üzenet.
Technikák:
- Ceruza-, filctoll-, golyóstoll-, kréta- és ecsetrajz.
- Vízfestés és vegyes technikák.
- Formázás agyagból, plasztilinból (pl. mintázás, hurkafelrakás, formába nyomás, pecsételés).
- Origami jellegű papírhajtogatás.
- Papírvágás, ragasztás.
- Dúckészítés, nyomtatás, nyomhagyás (pl. papír, termés, levél).
- Egyszerű bábkészítési technikák (pl. síkbáb, ujjbáb, hengerbáb).
- Konstruálás tárgyakból (pl. termések, dobozok, textil).
- Nemezelés gyapjúból (ahol ez megvalósítható).
3. évfolyam
Az éves órakeret felbontása témakörönként:
Témakör	Óra	
Vizuális nyelv	3	
Kifejezés, képzőművészet	16	
Vizuális kommunikáció	8	
Tárgy- és környezetkultúra	8	
Szabadon felhasználható órakeret tanulmányi sétákra, tárlatlátogatásra, anyaggyűjtésre, filmvetítésre	
2	
Összesen:	37	
A továbbhaladás feltételei
A tanuló képes a vizuális nyelvi- a képi és plasztikai- kifejezőeszközök, elemek, ritmusok, a síkbeli és térbeli kompozíció egyre tudatosabb alkalmazására élményfeldolgozó, alkotó munkájában.
Aktívan részt vesz a műalkotásokkal való foglalkozásban, és műélményét meg tudja fogalmazni. A bemutatott műalkotások közül legalább 3-3 festményt, szobrot felismer, s ezeket szerző és cím szerint meg tudja nevezni. Feladataihoz használja a könyvtár művészeti könyveit.
Képes látvány alapján a jellegzetes formákat, színeket ábrázolásban megragadni, változást, folyamatot értelmesen rögzíteni. Megérti környezetének, tankönyveinek fontos vizuális jeleit, közlő ábráit, maga is tud magyarázó rajzot készíteni.
Elképzel és elkészít adott rendeltetésnek megfelelő tárgyat, betartva a konstruálás lépéseit és legfőbb szabályait. Rendelkezik a forma és a rendeltetés viszonyával kapcsolatos alapvető képzetekkel. Ismeri és megnevezi lakóhelyének és környékének egy-egy nevezetes épületét, köztéri szobrát. Rendelkezik helytörténeti, vagy közgyűjteményben szerzett élményekkel.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei, követelmények
- Tudja, mi az azonosság, hasonlóság.
- Legyen tisztában a beállítás tárgyainak arányával.
- Tudja, mi a kontraszt.
- Ismerje a fő- és mellékszíneket.
- Tudja a tempera és vízfesték jellemző fogásait alkalmazni.
- Tudjon valamely eseményt, élményt megfogalmazni.
- Legyen jártas az eszköznélküli anyagalakításban.
- Tudjon valamely eseményt, élményt vizuálisan megjeleníteni.
- Legyen képes egyszerű bábokat tervezni, megalkotni.
- Ismerjen néhány népművészeti technikát.
- Legyen képes alkalmazni néhány technikát. (pl. szövés, fonás).
- Gyermekkori sajátosságainak megfelelően tudjon jeleket felismerni, új jeleket alkalmazni a közlekedés vagy tanulmányaihoz kapcsolódóan más területen.
- Legyen képes élmény befogadására saját és társai munkájának elemzése során.
- Ismerjen legalább 3-3 műalkotást és alkotóját, azokról tudjon összefüggően beszélni.
- Ismerje lakóhelyének legalább egy nevezetes műalkotását.
- Tudja, mi a tájkép, csatakép, emlékmű, kisplasztika.
- Legyen képes alkalmazni néhány kézművestechnikát.
Témakör
Vizuális nyelv (3) - Óraszám: 3 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Színellentétek megfigyelése a természetben, a környezetben.
- Játékos színkeverési gyakorlatok, színárnyalatok előállítása.
- Elemek rendezése a képsíkon.
Nyelv:
- Új vizuális nyelvi elemek: formára vonatkozó; színre vonatkozó.
- Formára vonatkozó: nyújtott-kövér, egyszerű-tagolt, pozitív-negatív.
- Színre vonatkozó: élénk és tompa szín, ragyogó fény és tompa fény, formaellentét és színellentét, világos és sötét színellentét.
- Vonalellentét, felületellentét.
Alkotás:
- A vizuális nyelv elemeinek megfigyelése, elemzése látványokban, tárgyakban, műalkotásokban.
- Színkeverések: kékes-, vöröses-, sárgás-, zöldesszürke; barna kikeverése pirosból zöldből, pirosból feketéből, zöldből sárgából és feketéből.
Ismeretek
- Színárnyalat, színek megnevezése (kevertszínek).
Kifejezés, képzőművészet (3) - Óraszám: 16 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Forma, szín és tónusárnyalatok megfigyelése, kompozíció, ritmus tudatosabb megválasztása. Események illusztrációja, történetek kifejezése képsorozatokban.
- Műalkotás vizsgálata adott szempont szerint.
- Műfajok (festészet, szobrászat) és műfajtípusok (pl. tájkép, életkép, csatakép) ismerete, műélmény megfogalmazása.
Nyelv:
- Az ábrázolási szándék, a vizuális nyeli elemek és az elrendezés viszonya.
- Vonal-, folt-, forma- és színritmusok. A képmező. Komponálás különböző formákban (pl. álló, fekvő téglalapon).
- Az elbeszélő ábrázolás, a lényeges mozzanat kiemelésének eszközei.
Alkotás:
- Egyéni és közös élmények feldolgozása, festményben, rajzban, plasztikában.
- Térviszonyokat és mozgást kifejező ábrázolások a téma feldolgozásában.
- Események, történetek illusztratív jellegű elbeszélő ábrázolása egy képben, közös megjelenítése képsorozatokban (pl. rajzos napló egy kirándulásról).
- Átélt művészeti (pl. szépirodalmi, film-) események feldolgozása síkban és térben.
Befogadás:
- Műalkotás olvasása, összehasonlítása szempontok szerint, a műélmény megfogalmazása.
- Egyes képzőművészeti műfajok (festészet, szobrászat) és műfajtípusok (pl. tájkép, csatakép, emlékmű, kisplasztika) jellemzőinek elemzése.
- Néhány tanult műalkotás, valamint szerzőjének és a mű címének ismerete.
- Könyvtárhasználat, elérhető helytörténeti vagy közgyűjtemény felkeresése.
Ismeretek
Fogalmak:
- folt-, forma-, színritmus,
- komponálás,
- képmező,
- illusztráció, rajzos napló,
- tájkép, csatakép, emlékmű, kisplasztika.
Műalkotások:
- Hollókői ház, Füstös konyha, Matyó tisztaszoba, Mai lakóház külső és belső képe, Árva vára, Pollack Mihály: Nemzeti Múzeum, Schaár Erzsébet: Kirakat, Constantin Meunier: Teherhordó munkás, Ferenczy Béni: Játszó fiúk, Albrecht Dürer: Nyúl, Önarckép - ezüstvessző rajz, Hónapok - Berry herceg hóráskönyvéből, Eugéne Delacroix: Villámtól megriadt ló, Paul Cézanne: Csendélet, Ferenczy Károly: Festőnő, Fényes Adolf: Testvérek, Vaszilij Kandinszkij: Festmény három folttal, Bálint Endre: Vándorlegény útrakél, Kentaur alakú aqumanile, Ember alakú butella.
Technikák:
- Modellkészítés papírból.
- Kollázs, textilplasztika.
- Rajzolás tollal, grafittal, krétával.
- Festés vízfestékkel, temperával.
Vizuális kommunikáció (3) - Óraszám: 8 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Nézetek alkalmazása a térábrázolásban.
- Mozgásábrázolás, változás fázisainak rögzítése. Ábra és üzenet kapcsolatának vizsgálata. Térkép, alaprajz megértése.
Nyelv:
- A jellemző nézet és a formajele.
- A körülhatároló- és jelölő vonal.
- A folt és felület betöltésének eszköze.
- Forma egyszerűsítése foltra.
Alkotás:
- Egyszerű természeti (állatok) vagy mesterséges tárgy ábrázolása látvány szerint, valamint elöl- és oldalnézetből.
- Elképzelt tér ábrázolása felülnézetből (pl. várkastély, sátortábor), esetleg makettjének elkészítése.
- Konkrét útvonal megrajzolása emlékezetből.
- Változások, folyamatok, jellegzetes állapotok, helyzetek ábrázolása képsorokkal.
- Egyszerű összefüggések ábrázolása magyarázó rajzzal.
- Meghívó tervezése elképzelt eseményhez.
Befogadás:
- A közvetlen természeti és mesterséges környezet szemlélése, jellegének leírása.
- Tárgyak vizuális jellemzőinek megállapítása (síkjellegű, tömbszerű forma).
- Tárgyjellemző nézete, a látvány és ábra megfeleltetése.
- Egyszerű alaprajzok és térképek olvasása, értelmezése, összevetésük a valós terekkel.
- Történés sorrendjének értelmezése fázisrajzok alapján (pl. képregény).
- A fázisrajz és a folyamatábra rendeltetése.
- Képi információk értelmezése: egyszerűség, érthetőség, a jelek és a jelentés viszonya.
Ismeretek
Fogalmak:
- elöl- és oldalnézet, felülnézet,
- körülhatároló, jelölő vonal,
- jelek, jelzések, jelképek,
- makett,
- magyarázó rajz,
- sík- és tömbforma - a látvány és az ábra,
- fázisrajz, folyamatábra.
Technikák:
- Rajzolás grafittal, krétával.
- Montázs, kollázs.
- Papírhajtogatás, papírkivágás.
- Festés temperával.
- Nyomatok (radír, burgonya, levél).
Tárgy- és környezetkultúra (3) - Óraszám: 8 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Önálló tárgykészítés adott rendeltetésnek megfelelően.
- Mai és régi tárgyak formájának, funkciójának összevetése.
- A lakóhely egy jelentős emlékének, közgyűjteményének megismerése.
- Könyvtárhasználat.
Nyelv:
- A használati tárgyak külső megjelenésében látható jelentés, ennek kifejező eszközei (alakja, színei, mintái, anyaga).
- A tervezés és eszköze: a vonal.
Alkotás:
- Funkciónak megfelelő egyszerű terv készítése (pl. bábok, játékok, edények, taneszközök).
- Csomagolás készítése minta után, és egyéni elképzelés alapján (papírból, textilből).
- Az egyszerű tárgyalkotó folyamat végig vitele: ötlet (gondolati terv), elkészítés, kipróbálás.
- Környezetalakító tevékenység (pl. díszletkészítés).
Befogadás:
- A rendeltetés (tartalom) és a forma összefüggéseinek megfigyelése, elemzése, a jelen és a múlt néhány tárgya és a lakóhely-jellegzetes építményei kapcsán.
- A tárgyalkotás, konstruálás lépései, folyamata.
- A funkcionális és anyagszerű formaképzés néhány szabálya (pl. használhatóság).
- Építmények összehasonlítása megadott szempontok (pl. rendeltetés) alapján.
- Az alaprajz fogalmának megismerése, értelmezése.
Ismeretek
Fogalmak:
- tervezés,
- az alkotás folyamata,
- tartalom és forma,
- funkció és használhatóság,
- az alaprajz fogalma.
Technikák:
- Rajzolás: rosttollal, krétával és ceruzával.
- Viaszkarc.
- Festés temperával, vízfestékkel, krétával, vegyes technikával.
- A mintázás újabb technológiai változatai: építés lapokból, szabásminta alapján, díszítés nyomhagyással.
- Különféle tárgy- és anyagnyomatok, kollázstechnikák.
- Papírtárgyak, papírmunkák (kivágások, papírmetszet, mozaik, montázs).
- Konstruálás különböző modellező anyagokból (textil, papír, agyag, talált tárgyak, termések).
- Ismeretek a megismert műalkotás technikákról: akvarell, olajfestmény, kő-, agyag- bronzszobor.
4. évfolyam
Az éves órakeret felbontása témakörönként:
Témakör	Óra	
Vizuális nyelv	6	
Kifejezés, képzőművészet	16	
Vizuális kommunikáció	20	
Tárgy- és környezetkultúra	8	
Szabadon felhasználható órakeret tanulmányi sétákra, tárlatlátogatásra, anyaggyűjtésre, filmvetítésre	
6	
Összesen:	56	
A továbbhaladás feltételei
A negyedik osztály befejezéséig megszilárdulnak a gyermek vizuális nyelvi és kompozíciós készségei. Élményeinek kifejezéséhez a megoldást önállóan választja, motívumai egyre változatosabbak; megjelenít jellemző mozdulatokat.
Jártas a műalkotások közös elemzésében, önálló véleményt formál; tetszésítéletét indokolja. Ismeri a képzőművészet több műfajtípusát.
Felismer, megnevez művészeti ág, cím és alkotó szerint az elemzett alkotások közül legalább három-három művet. Ismeri a lakóhelyén vagy környékén található múzeumot vagy néprajzi gyűjteményt. A könyvtár művészeti albumait önállóan használni tudja.
Adott modelleket közvetlen megfigyelés alapján értelmesen ábrázol, jellemző formáik, főbb arányaik megragadásával. Vázolni tudja, érti a nézetek összefüggését.
Rendelkezik alapvető színismeretekkel, színhasználati jártassággal. Érti a vizuális kommunikáció jelentőségét a tanulásban, tájékoztatásban. Megalkot egyszerű képi közléseket.
Ötletes és egyre önállóbb a különféle rendeltetésű tárgyak készítésében. Érti a tárgyalkotó folyamatot a helyzet felismeréstől az ötlet megszületésén át az elkészítésig, az észszerű munkamenet betartásáig. Képes az elemzett mindennapi tárgyak, eszközök, formája (anyaga, mérete) és funkciója (jelentése) közötti kapcsolat felismerésére. Rendelkezik ismeretekkel az épület rendeltetéséről, tud konkrét példákat említeni. Életkornak megfelelő jártassággal, készségszinten alkalmazza a tanult technikákat, és ábrázolási módokat. Kialakult ismeretei vannak az egyszerű; eszköz nélküli, a kézi szerszámmal végzett anyagalakításban.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei, követelmények (min. követelmény)
- Ismerjék a vizuális nyelv alapelemeit, tudják a kifejezési szándéknak megfelelően használni a kompozíciós eljárásokat (m).
- Legyenek képesek személyes élményeik életkoruknak megfelelő szinten történő megjelenítésére képen és plasztikában (m).
- Legyenek képesek a valóság téri viszonyait rajzukban takarással, feljebb-lejjebb helyezéssel, nagyságviszonyuk érzékeltetésével kifejezni.
- Tanári irányítással tudják az összetettebb mesterséges és természetes formák arányait, részarányait megközelítő pontossággal ábrázolni nézőpont figyelembevételével takarásban, rálátásban.
- Legyenek képesek tárgyak folyamatos megfigyelésére, megjelenítésére megfigyelés alapján (m).
- Legyenek képesek tárgyak különböző nézeti rajzának elkészítésére (m).
- Ismerjék a fő- és mellékszíneket, legyenek képesek a színek keverésére, a színárnyalatok megkülönböztetésére.
- Ismerjék a 12 tagú színkör színeinek nevét, tudják kikeverni ezeket (m).
- Ismerjék a tanult kompozíciós elemeket, kifejező eszközöket, tudják azokat alkalmazni.
- Tudják a látványnak megfelelően meghatározni a rajzlap helyzetét (m).
- Legyenek képesek értékelő véleményt mondani saját és társaik munkájáról.
- A műalkotások elemzése során ismerjék fel a tartalmi vonatkozásokat.
- Ismerkedjenek meg lakóhelyük, környezetük művészeti emlékeivel, népművészeti hagyományaival.
- Igazodjanak el a számukra fontos jelekben, ábrákban, tudjanak maguk is jól értelmezhető jelet konstruálni.
- Ismerjenek legalább három műalkotást és azok alkotóját (m).
- Tárgyalkotás során ismerjék és alkalmazzák a balesetvédelmi szabályokat.
Témakör
Vizuális nyelv (4) - Óraszám: 6 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Vizuális nyelvi ismeretek modellezése tárgyegyüttes, látvány összeállításával.
- Kifejező és ábrázoló típusú feladatok a vizuális nyelvi elemek gyakorlására.
Nyelv:
- Vizuális elemek relációja (azonosság, hasonlóság, arányviszonyok, szimmetria.
- Színek tónusai; sötét és világos színértékek.
Alkotás:
- Hangulatok, érzelmek kifejezése színekkel
- Formák téri elrendezése, egyes térrendezési konvenció használatával.
- Térábrázolási konvenciók ismeretében síkon téri szerkezet felismerése (fotókon, műalkotásokon)
- A látszat illúziójának keltése a képmezőben történő lejjebb- feljebb helyezéssel és takarással.
Ismeretek
- azonosság, hasonlóság, arány, szimmetria;
- 12 tagú színkör, színárnyalatok.
Kifejezés, képzőművészet (4) - Óraszám: 16 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Ellentétek megjelenítése, hangsúlyozás kiemeléssel.
- Vizuális nyelvi elemek árnyalt alkalmazása, tudatos komponálás.
- A gondolat, hangulat kifejezéséhez az eszköz megválasztása: a formák, foltok, tömegek, elrendezése. Műalkotások hatása, témája és technikája közötti összefüggés jellemzőinek felismerése. Képzőművészeti műfajok rendszerezése, népművészeti tárgyak megismerése.
Nyelv:
- Összetettebb vizuális minőségek szélesebb skálájának ismerete és használata az alkotásban.
- Ellentétek, színkontraszt, vonalkontraszt.
- A színek hangulati hatása.
- Kiemelés forma- és színminőséggel, mérettel, elhelyezéssel, kontraszttal, vonalvastagsággal.
- Egyensúly és feszültség, szimmetria, aszimmetria.
- Komponálási, kifejezési eljárások gondolkodási módszerei.
Alkotás:
- Adott témához kapcsolódó élmény, hangulat feldolgozása síkban, térben.
- Jellegzetes mozgások kifejezése elképzelt vagy megtörtént események ábrázolásával.
- Művészi és köznapi élmények, emlékek, gondolatok és történetek feldolgozása közös alkotásokban (pl. illusztrációban, képsorozatban, szoborkompozícióban). Ülő alak mintázása egy tömbből, ábrázolása síkon.
- A portré. Milyen vagyok? Milyennek látom magam? Arcképfestés, az arc plasztikai minőségei.
- Képek, tárgyak jelentésmódosítása formaátírással, átszínezéssel, megszemélyesítéssel.
Befogadás:
- Képzőművészeti alkotások leírása, a legfontosabb vizuális nyelvi, kompozíciós, tematikai és a mű típusából adódó hatás értelmezése.
- Egyes képzőművészeti műfajtípusok jellemzői (pl. vallásos téma; életkép, történelmi kép, illusztráció, lovas szobor, kisplasztika) .
- Festmény, grafika és szobor szerzője, címe, műfaja, technikája, műtípusa.
- A múzeumok szerepe. Az elérhető közgyűjtemény, kiállítás megtekintése, a lakóhely nevezetes szobrainak, épületéinek megismerése.
- Könyvtári munka.
Ismeretek
Fogalmak:
- egyéni stílus,
- ellentét, színkontraszt, vonalkontraszt,
- egyensúly, feszültség, szimmetria, aszimmetria,
- formaátírás,
- műtípusok közül: vallásos téma, életkép, történelmi kép, illusztráció, lovas szobor, kisplasztika.
Műalkotások:
- Kerített ház - Pityerszer, Botpaládi ház, Faragott, festett, oromzatos ház - Hegyhátszentpéter, Hollókői ház, Füstös konyha, Matyó tisztaszoba, Mai lakóház belső és külső képe, Budapest Hősök tere, Vajdahunyad vára, Makovecz Imre: Sárospataki Művelodési Ház, Ligeti Miklós: Anonymus, Ferenczy Béni: Bem érem, Götz János: Szarvas, Cseh László: Táncolók, Michelangelo: Ádám teremtése, Ferenczy Károly: Október, Fényes Adolf Babfejtők, Koszta József Tányértörölgetők, Wágner Sándor: Dugovics Titusz, Glatz Oszkár: Birkózók, Kapatisztító, Kunsági gyapjúhímzés, Hímes tojás, Mézeskalácsbáb, Aratókorsó, Tálak, Miskakancsó, Magyar koronázási jelvények.
- A műfaj tipikus alkotásait a tanító választja ki. Az 1-4 évfolyamra ajánlott lista csak segítségül szolgál.
- A kiválasztás szempontjai
- Legyenek az egyetemes és a magyar művészettörténet kiemelkedő alkotásai.
- Kapcsolódjanak műfajban, műnemben a témához.
- Szerepeljenek vegyesen történelmi és mai alkotások.
- Kiemelten mutassák be a regionális és helyi művészeti értékeket.
Technikák:
- Rajzolás, festés szabadon választott technikákkal.
- Mintázás agyaggal.
Vizuális kommunikáció (4) - Óraszám: 20 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- A térábrázolás új eleme a közvetlen megfigyelésen alapuló forma- és színtanulmány, a takarás megfigyelése, dinamikus mozgásábrázolás.
- Nézetrajzok, útvonalrajzok, térképek készítése.
Nyelv:
- A formák (foltok, tömegek) és színek közlési szándékának megfelelő elrendezési módjai a kiválasztott képmezőformában illetve a térben.
- Foltok, tömegek, mint a testesség hangsúlyozásának eszközei.
- A vonal kiemelő szerepe a „keresgélő”, vázoló vonalak, a körvonal, vonalrendszerek, szerkesztett és szabadkézi vonalak.
- A sötét-világos, hideg-meleg kontrasztok figyelemfelhívó jellege.
Alkotás:
- Modellek rálátásos ábrázolása megfigyelés alapján (színbeli és tónusos megjelenítés).
- Tapasztalati úton megismert folyamatok jellegzetes állapotainak ábrázolása (pl. egy növény élete).
- Egyszerű térosztásokat közlő alap- és térképrajzi vázlatok készítése.
- Jelalkotó forma-, vonal-, színredukciók.
Befogadás:
- Térkifejezési módok: nézőpont jelölése, takarás, feljebb-lejjebb helyezés.
- A felülnézet.
- Magyarázórajzok, folyamatábrák, vizuális közlő jelek funkciója; olvasásuk, üzenetük értelmezése.
- Sík- és térformák jellemzői.
- Színismeretek összefoglaló áttekintése.
- Ábra és látvány kapcsolatának elemzése.
Ismeretek
Fogalmak:
- A formák, tömegek és színek elrendezési módja a képmezőben, illetve térben.
- Sötét-világos, hideg-meleg színkontraszt.
- Folyamat és ábrázolás.
- Alaprajz és térképvázlat.
- Forma-, vonal- és színredukció.
Technikák:
- Rajzolás grafittal, rosttollal, diófapáccal.
- Modellkészítés papírból.
- Origami hajtogatás.
- Nyomhagyások nyomással, préseléssel.
Tárgy- és környezetkultúra (4) - Óraszám: 8 óra
Tartalom
Témák:
Nyelv;
Alkotás;
Befogadás.
Tevékenységek
Belépő tevékenységek:
- Tárgykészítés adott igény alapján.
- Tárgyelemzés, épületelemzés az anyag, a rendeltetés és forma kapcsolatának feltárásával.
Nyelv:
- A tárgyakat használó (fogyasztó) egyéni stílusa, formajegyei.
- A rendeltetés, az anyag, a forma, a díszítés és a méret összehangolása, célnak megfelelő megválasztása.
- Az épület külső kifejező eszközei (méret, tömeg, tagoltság, anyag, hely).
Alkotás:
- Egyéni igényt kielégítő tárgyak használatának megfelelő elkészítése.
- Egyszerű tárgy, épület modellezése, tervezése. Tanszerek tervezése, készítése.
- Agyagedények készítési módjának megismerése, megformálása.
- Zárt és nyitott formák tervezése, elkészítése.
- Környezetalakító tevékenység (pl. kiállítás rendezése, alkalmi teremdíszítés).
Befogadás:
- Megfigyelések a külső és belső térben, nyitott és zárt terek, térrészek hatása.
- A közvetlen környezet tárgyaiban a tartalom és forma kapcsolatának megismerése.
- Köznapi és ünnepi tárgy és tárgycsalád elemzése a rendeltetés, az anyag, a méret, a forma legegyszerűbb összefüggésének bemutatásával (magyar és más kultúrákból származó példákon).
- Helytörténeti gyűjtemények, közgyűjtemények rendeltetése.
Ismeretek
Fogalmak:
- egyéni stílus,
- formajegyek,
- méret, tömeg, tagoltság,
- a modell,
- lakóépület, középület, népi építészet.
Technikák:
- Az előző évben már tanult technikák újabb technológiai változatai.
- Kollázs és montázs.
- Anyagátalakítások: papírhajtás, agyagmunkák, vágás, madzagszövés.
- Fonás, gyöngyfűzés.
- Textil-, drót- és papírplasztikák, tárgykonstrukciók, modellek.
- Művészeti technikák ismertetése a megismert műtípusok kapcsán (pl. egyedi rajz, sokszorosító grafika, kő- és fafaragás).
INFORMATIKA
1-4. évfolyam
Bevezető
1994-ben a NAT-tal tíz műveltségi terület között újként jelent meg az informatika. A NAT felülvizsgálatával megszületett NAT 2003 minden korábbi felosztásnál kedvezőbb óraszámokat javasolt az informatika oktatására. Az alábbi táblázat az egyes verziók szerinti óraszámokat mutatja be.
Tervezettípus	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	9.	10.	11.	12.	
NAT ’94					1		1	1	2	2			
Kerettanterv					0,5		1	1	2				
NAT 2003 	0,5	0,5	0,5	0,5	1	1	1,5	1	2	1,5	1,5	2	
A fenti táblázat utolsó sora szerinti óraszám a 2004/2005-ös tanévtől felmenő rendszerben kerül bevezetésre.
A kétszintű érettségi nyomására viszont várható az, hogy a 9-12. évfolyamon, ha nem is általánosan, de megjelennek már 2005-re a megadott óraszámok a 11. és 12. évfolyamon is.
Az informatika tantárgy igyekszik tartalmilag korszerű, a technikai fejlődéssel lépést tartó, szinte naponta változó ismereteket nyújtani, azokat a mindennapi életben alkalmazható formában oktatni. A tananyag logikai elrendezése ennek megfelelően a használati szinttől a belső működés megértése felé, a passzív befogadótól az aktív irányítóig viszi a diákokat.
A fő cél az információs társadalomban otthonosan mozgó, az információt munkája során felhasználni és létrehozni tudó ember képzése.
A céljaink eléréséhez különösen fontos, hogy a tanulók folyamatos sikerélményben részesüljenek az informatika tanulása során, különben az élet más területein nem fogják alkalmazni a megszerzett kompetenciáikat, szinte áttörhetetlen idegenkedés alakulhat ki a modern információs eszközökkel szemben. A következőkben ismertetett tanmenettervek a Mozaik Kiadó által kiadott Informatika tankönyvcsalád tagjaira és az interaktív oktató CD-kre építenek.
A tanterv alkalmazásának feltételei
Készülhet bármilyen jó tanterv, hozzá mindenféle tankönyv és segédanyag, az alkalmazhatóságnak személyi és tárgyi feltételei vannak. Ezeket tudatos fejlesztéssel az új NAT bevezetésig ki kell alakítani, amely mind fenntartói, mind intézményi erőfeszítéseket igényel, anyagi és személyi vonatkozásban is.
Különösen nagy gond lehet a tárgy alsó tagozaton való megjelenése. Jelenleg kevés az informatikában jártas, szakképzett tanító és a rendelkezésre álló géppark is igen vegyes. Ahol már modernebb multimédiás géppark van, ott azonnal segítséget nyújthat az öntanító játékos oktató CD, ami nem igényel szaktanárt.
Személyi feltételek
Informatika vagy számítástechnika szakos főiskolai vagy egyetemi végzettségű tanító vagy tanár, illetve könyvtáros vagy könyvtáros informatikai szakos főiskolai vagy egyetemi végzettségű tanár oktathatja a tárgyat. Az átmeneti időben - képesítés nélkül - a számítástechnikát felvállalhatja a technika vagy a matematika szakos, a könyvtárhasználat oktatását a magyar szakos segítheti.
A frissen végzett szakosok a várható többszörös szakmai terhelése ellenére egyre nagyobb számban helyezkednek el a közoktatásban, és egyre több intézmény tudja meg is tartani őket. Ez az anyagi megbecsülésen túl a szakmai munka segítésével is történhet. Sajnálatos gyakorlat, hogy a pályakezdőket a rendszergazdai és oktatási informatikusi teendőkkel is megterhelik. A nem munkaköri feladatokból származó sorozatos kudarcok hatása, hogy a csábító állásajánlatok miatt mindig igen magas az elvándorlás.
Megváltozott a pedagógus szerepe, ami szintén kihívás lett a pályán lévők számára. Az ismeretátadás és számonkérés helyett az ismeretek közötti eligazodást segítő, tanácsadó szerep jut a tanárnak, aki a megtalált információt együtt értékeli a diákkal.
Tárgyi feltételek
Az informatika tantárgy mindkét részterületét lehet és bizonyos esetekben célszerűbb jellegük miatt két eltérő típusú teremben oktatni. Az elméleti részek tanítására megfelel egy hagyományos terem egyetlen számítógéppel és projektorral, míg a gyakorlati ismereteket diákonkénti egy gépes számítógépes szaktanteremben illetve az iskolai vagy más könyvtárban javasolt tartani.
Az informatikai kultúra elterjedésével megváltozik az iskola szerepe. Az önálló ismeretszerzés elérése érdekében a könyvtárhoz hasonlóan a termekben is lehetővé kell tenni az eszközökhöz való hozzáférést a tanórákon és azokon kívül is. Biztosítani kell a többi műveltségterület, tantárgy számára a géphasználatot. Meg kell jelennie a hagyományos tanórákon túlmutató informatikával támogatott projektmunkáknak is.
A számítástechnika szaktantermet infrastrukturális elemein - számítógépasztalok, osztott elektromos hálózat, megfelelő világítás, fehértábla, légkondicionálás, ami már önmagában is jelentős anyagi terhet jelent - túl a következő felszereléseknek javasolt lennie:
- számítógép, annyi, hogy lehetőleg a tanórán egy gépre maximum két diák jusson;
- helyi hálózat, külső hálózati kapcsolattal;
- szkenner, digitális fényképezőgép;
- projektor;
- hálózati nyomtató.
A számítógépes munkahelyre vonatkozó szabályok, ergonómiai előírások betartása különösen javasolt az általános iskolai körülmények között, mivel a nagy életkori különbség miatt testfelépítésben, méretben igen eltérő tanulók kénytelenek használni ugyanazon eszközöket.
A magas színvonalú munka feltétele multimédia alkalmazások futtatására is alkalmas a multimédia számítógépek beszerzése. Ezekben a hangkártya - hozzá fejhallgató mikrofonnal -, a DVD-meghajtó már alapfelszereltség, a megjelenítés minősége és sebessége az alkalmazások igényéhez mért. A szakteremben szkenner illetve egy színes nyomtató is a minőségi oktatás feltételeként szabható.
Amennyiben más tanórákon és a szaktantermen kívül is szeretnénk a számítógépet hatékonyan alkalmazni, úgy hordozható számítógép és projektor is szükséges.
A számítógépparknak alkalmasnak kell lennie a grafikus felületű, magyar nyelvű operációs rendszer futtatására. Az oktatáshoz használt legszerényebb teljesítményű gépnek is futtatnia kell a Windows 95-öt. Az ingyenes UHU-LINUX a Sulinet Expressz akciónak köszönhetően erőteljesen terjed, ami hasonló számítógép-teljesítményt igényel, mint a Windows újabb változatai.
A 3. évfolyamtól időszakonként ajánlott, az 5. évfolyamtól folyamatosan szükséges a színvonalas oktatási munkához a biztonságosan működő, stabil, nagysebességű külső kapcsolattal rendelkező iskolai hálózat megléte.
Az alkalmazások közül 8. évfolyamig a kellékeken túl - böngésző, notesz, számológép, naptár, óra, rajzprogram - ajánlott egy magyar nyelvű irodai programcsomag: ilyen például a Works program mindegyik platformon. A 9. évfolyamtól ajánlott egy tagoltabb irodai csomag: ilyen például az Office valamelyik magyar nyelvű változata. Emellett egy adatbázis-kezelő is ajánlott, amely alkalmas SQL nyelvű lekérdezés megadására és végrehajtására.
Az algoritmizálás oktatásához több nyelv és fejlesztői környezet is ajánlott. Az egyik a magyar nyelvű Comenius LOGO, amelyet 8. évfolyamig ajánlott alkalmazni. Hasonlóan célszerű az ugyancsak magyar és a LOGO-ra épülő Imagine és Lapoda LOGO használata. Az algoritmikus nyelvek oktatásához később valamelyik BASIC vagy egy Pascal programfejlesztői környezet is használható.
Egyéb alkalmazások és segédprogramok között vírusirtók, tömörítők, levelezési és hálózati böngésző programok mindenféleképpen szerepeljenek. Érjük el, hogy ezek jogtisztán kerüljenek beszerzésre, illetve úgy használjuk ezeket, ahogy azt a felhasználói szerződés előírja.
A Sulinet Digitális Tudásbázis anyagai ingyenes oktatási segédanyagokat, programokat nyújtanak, Ezek választékát kövessük nyomon. Az iskolai oktatási informatikus, illetve a Sulinet oktatási rovata ebben segítségünkre lehet. A Sulinet indította tanár-továbbképzési rendszer lehetőséget biztosít arra is, hogy a nem informatika szakos tanárok is konstruktív módon tudják használni a számítógépet tanóráikon.
Külön problémakört jelentenek a játékprogramok. Az alkalmazások közül - a diák, és valljuk be, tanár számára is - ez a legvonzóbb alkalmazási terület. Persze ezeket alaposan megszűrve ajánlott telepíteni, főleg magyar nyelvű, készséget fejlesztő, jogtiszta programokat tegyünk mindenki számára hozzáférhetővé. A diákok számára csak ideiglenes használatra korlátozzuk a saját játékprogramok iskolai gépre történő telepítését.
Az iskolai könyvtár felszereltségét a szakmai előírások jól megadják. A számítógépes felszerelésével csak annyiban érdemes foglalkozni, hogy ott egy gépen érdemes a könyvállományt nyilvántartani, valamint néhány gépen az internet elérését lehetővé tenni. A könyvtári olvasó kialakításakor gondoljunk arra is, hogy esetleg ott csoportfoglalkozást vagy tanórát is tarthassunk.
Szertár és szaktanári alapfelszereltsége
A tanári munkát - és később az önálló diákmunkát - segítendő a következő könyvtípusokat ajánlott beszerezni és hozzáférhetővé tenni az informatika szaktanteremben.
- számítógép részeit bemutató képeskönyvek, hardver dokumentációk;
- Windows, Linux felhasználói kézikönyvek;
- programfejlesztési, alkalmazási kézikönyvek, szakkönyvek, feladatgyűjtemények;
- angol-magyar számítástechnikai szakszótár.
Az informatika oktatása - a többi tantárgyhoz hasonlóan - számos demonstrációs eszköz meglétét igényli. A már nem használható számítógép-alkatrészek; számolóeszközök: kövek, számolótáblák, szorobán, zsebszámológépek; faliképek: számítógép egységek felépítéséről, alapparancsokról; modellek; tervezőtábla; logikai áramköri alapelemek és kapcsolások vagy előre gyártott formában, vagy saját magunk, diákjaink által elkészített formában is előállhatnak.
A szaktantermek falára célszerű néhány rendszerező, áttekintést nyújtó ábrát, táblázatot elhelyezni. Ilyen lehet például a programkészítés, a szövegszerkesztés lépései, egy programozási nyelv kulcsszavait, utasításait rendszerezve bemutató táblázat. Érdekesség lehet a helyi hálózat felépítése, a számítást segítő eszközök vagy éppen a könyvtárak fejlődését bemutató tablók, meghatározó szerepű személyek képei, életrajzai.
A tantárgyközi integrációt nagyban segíti, ha történelmi, tudományos és technikatörténeti eseményeket, személyeket közösen bemutató tablókat is elhelyezünk a terem falán.
Az Informatika tanterve
Az informatikai képzést három szakaszra bonthatjuk. Az első szakasz az általános iskola első négy évére, és második szakasz a nyolcosztályos általános iskolai képzés második részére épül, a harmadik az informatikai képzés szempontjából viszonylag egységesnek tekinthető középiskolára.
Az informatika két nagy területet olvaszt össze: az egyik a számítástechnika, a másik a könyvtári informatika. A korábban kényszerházasságnak tűnő összerendelés ma már erős szövetség, hisz a két terület célja az adatforrások önálló kezelésének és feldolgozásának oktatása, így kapcsolatuk erősíti egymást, semmint gyöngíti.
A NAT 2003 alapelvei
Az informatika oktatás fő célja, hogy elsajátíttassa a megfelelő információszerzési, -feldolgozási, adattárolási, -szervezési és -átadási technikákat, valamint az információkezelés jogi és etikai szabályait. Mindenki egyéni érdeke, hogy időben hozzájusson a munkájához, az életvitelének alakításához szükséges információkhoz, képes legyen azokat céljának megfelelően feldolgozni és alkalmazni.
Ez a terület gyors változásával különösen alkalmas arra, hogy bemutassa annak fontosságát, hogy figyelmet kell fordítani informatikai ismereteinek folyamatos megújítására. Ebben egyre nagyobb szerepet kell kapnia az intelligens és interaktív hálózati technológiának, valamint a vizuális kommunikációnak. Különösen fontos, hogy a földrajzi elhelyezkedésből, származásból és az anyagi lehetőségek különbözőségéből adódó esélyegyenlőtlenségek csökkenhetnek az informatikai eszközök elterjedésével.
A fő területek és célok
Az OM honlapján elérhetőek az informatika oktatásában meghatározott területek és célok. E célkitűzések az informatika területén már több éve megfogalmazódtak.
- A tanuló ismerje meg és tartsa be a számítógépes munka szabályait, különös tekintettel a balesetek megelőzésére és az ergonómiai szempontokra. A berendezésekkel fegyelmezetten, a használati utasításokat pontosan követve dolgozzon. Sajátítsa el a számítógép-kezelés alapjait, mozogjon otthonosan a számítástechnikai környezetben: felhasználói szinten tudja kezelni a számítógépet és perifériáit. Szerezzen tapasztalatokat az informatikai eszközök és információhordozók használatában.
- Legyen képes a különböző formákban megjelenő információt felismerni; tudjon információt különféle formákban megjeleníteni; szerezzen jártasságot az információk különféle formáinak (szöveges, hangos, vizuális) együttes kezelésében. A megszerzett információit legyen képes kiértékelni és felhasználni. Ismeretei önálló kiegészítéséhez szerezzen jártasságot a könyv- és médiatár, az internet használatában. Szokjon hozzá az ismeretterjesztő irodalom, folyóiratok, lexikonok, kézikönyvek, különböző média, multimédia és hipermédia használatához.
- Értse a közvetlen és a közvetett kommunikáció lényegét. Legyen tájékozott a média szerepéről az egyén és a társadalom életében.
- Legyen képes a számítógéppel való interaktív kapcsolat tartására, tudja alkalmazni az operációs rendszer és a segédprogramok legfontosabb szolgáltatásait. Tartsa be a program- és adatvédelem szabályait.
- Tudja önállóan használni a hálózatot és annak alapszolgáltatásait. Tudjon kapcsolatot teremteni másokkal a hálózat révén, tudjon adatokat megkeresni, elérni a hálózati szolgáltatások alkalmazásával, tudjon oktatóprogramokat használni.
- Ismerje a legalapvetőbb dokumentumformákat, ezeket minta alapján legyen képes megvalósítani, legyen igénye a mondanivaló lényegét tükröző esztétikus külalak kialakítására, különböző formában való megjelenítésére.
- Legyen képes az adott probléma megoldásához kiválasztani az általa ismert módszerek, eszközök és alkalmazások közül a megfelelőt.
- Ismerje fel és legyen képes különféle formákban megfogalmazni a környezetében előforduló tevékenységek algoritmizálható részleteit. Helyesen használja a logika alapvető elemeit.
- Tudjon keresni nyilvántartásokban kézzel, adatbázisokban egyszerű keresővel. Legyen képes értelmezni a programok által szolgáltatott válaszokat. Segítséggel ismerje fel az adatok közötti összefüggéseket.
- Ismerje meg az informatika társadalmi szerepét, a programok használatának jogi és etikai alapjait. Ismerje meg és értékelje a magyar tudósok szerepét, tevékenységét a világ informatikai kultúrájának fejlődésében.
- Legyen tudatában az öncélú és túlzott informatikai eszközhasználat egészségkárosító, személyiségromboló hatásának, például a számítógép- vagy videojáték-függőség problémái.
- Igazodjon el a könyvtár tereiben, állományrészeiben, tudja igénybe venni szolgáltatásait. Használja rendszeresen az iskolai könyvtárat. Ismerje és alkalmazza a könyvtárhasználat szabályait és kövesse a könyvtárban való viselkedés normáit.
- A dokumentumtípusok formai és tartalmi sajátosságainak ismeretében legyen képes önálló használatukra. Lássa, hogy a technika fejlődésével az információk új és újabb ismerethordozókon jelennek meg, és szerezzen tapasztalatokat ezek használatában.
- Ismerje a kézikönyvtár tájékozódásban betöltött szerepét. Iskolai feladatai megoldásához és mindennapi tájékozódásához tudja önállóan kiválasztani és használni a megfelelő segédkönyveket. Tudjon különböző szempontok szerint dokumentumokat keresni a könyvtár katalógusaiban, adatbázisaiban. Tudjon feladataihoz forrásokat választani, megadott szempontok alapján belőlük információkat szerezni és elvégzett munkájáról beszámolni. Tudjon a dokumentumokból szabályosan idézni és a forrásokra hivatkozni.
- Tapasztalatai alapján lássa a könyvtár szerepét az ismeretszerzésben, a szabadidő tartalmas eltöltésében. Az iskolai könyvtár rendszeres igénybevételén túl ismerje meg és használja a lakóhelyi közkönyvtárat is.
- Szerezzen tapasztalatokat arról, hogy az új technológiákon alapuló informatikai eszközök kibővítik a hagyományos könyvtári tájékozódás kereteit.
Informatika az általános iskolában
A kisiskolás korban különösen fontos, hogy ergonomikus környezetben használják a számítógépeket. Emiatt célszerű az alsó és felső tagozatosok számára külön számítógéptermet kialakítani, vagy legalább törekedni arra, hogy a munkaállomások úgy legyenek felszerelve, hogy mindkét korcsoport igényeihez és méreteihez legyen könnyen alakíthatók.
Alsó tagozat
Az 1-4. évfolyamon az informatika önálló tantárgyként való oktatásának reális esélye csak azokban az iskolákban van, ahol kiépült a helyi hálózat és adott egy kompletten felszerelt multimédiás számítógépterem.
Az alsó tagozaton az informatika hagyományos tantárgyszerű megjelenésének nincs értelme mindaddig, amíg a tanulók olvasása és írása ki nem alakul. A játékos oktató programok, CD-k a kezdeti bevezetésre kínálnak megfelelő megoldást. Szabad formában, minimális tanári vagy felnőtt segítséggel már alapkészségek és más oktatási területeken is alkalmazható készségek kialakításához felhasználhatjuk a számítógépet mint segédeszközt. Javasolt, hogy csak azokat az informatikai ismereteket oktassuk, amelyek valóban ahhoz szükségesek, hogy a számítógépet, mint oktatási segédeszközt majd más tárgyak segítéséhez alkalmazhassuk.
Az önálló számítógép-használat alapkészségeit a kisdiákok a társadalmi fejlődésekkel együtt várhatóan egyre inkább otthonról hozzák majd, de ennek általánossá válásához hazánkban legalább 5 évnek el kell telnie még.
Általában is igaz az, hogy az informatika oktatása során az elméleti ismereteket a gyakorlati készségek és képességek kialakítása során oktassuk, de itt, ebben az életkorban különösen vigyázni kell arra, hogy ne váljon elméletivé a tantárgy. Ennek előfeltétele, sőt követelménye, hogy a tárgyi vagy a személyi feltételek adottak legyenek az oktatási intézményben. A feltételek hiánya esetén nagy a veszélye annak, hogy az informatika oktatása nemhogy megalapozná a diákok fejlődését, hanem aláássa a területhez való alapvető pozitív viszonyulásukat.
Óriási felelősséget vállalunk fel, ha ugyan jóindulattal, de hiányos ismeretekkel és nem a megfelelő eszközökkel próbáljuk meg kialakítani ebben az érzelmileg is különösen fogékony életkorban a számítógép használat alapattitűdjeit.
Az óraszámjavaslat évi 18-18 órára adja meg a fejlesztési célok megvalósítását. Az első és a harmadik évfolyamon a játékos oktató CD használatát javaslom szinte kizárólag. Ezek 18-18 órában feldolgozható, külön szaktanári végzettséget és előképzettséget nem igénylő módon használhatóak, öntanító módon az összes előírt ismeretet tartalmazzák. Ezt egészítsük ki a második és negyedik évfolyamon egyéb algoritmikus, gyakorlati és könyvtári ismeretekkel. Képzett tanító számára a hagyományos oktatási mód is inkább az olvasás és az írás stabilizálódása után képzelhető csak el írott munkatankönyv alkalmazásával. Szigorúan előírt továbbhaladási feltételt csak a 4. évfolyam befejezése után szabjunk, amikorra az összes fejlesztési feladatot teljesítettük.
Fejlesztési feladatok
- Ismerkedés az adott informatikai környezettel.
- A számítógéppel való interaktív kapcsolattartás ismert programokon keresztül.
- Számítógépes játékok, egyszerű fejlesztő szoftverek megismertetése.
- Egyszerű rajzos dokumentumok készítése, „kép- és betűnyomdák”.
- Egyszerű zenés alkalmazások, animációk elkészítése és használata.
- A feladat megoldásához szükséges, mások által összeépített alkalmazói környezet használata.
- Adatok csoportosítása, értelmezése.
- Közhasznú információforrások megismerése.
- Információ kifejezése beszéddel, írással, rajzzal, jelekkel.
- Informatikai eszközökkel történő problémamegoldás gyakorlása.
- Egyszerű problémák megoldása részben tanári segítséggel, részben önállóan.
- Egyszerűbb algoritmusok felismerése, megfogalmazása, végrehajtása.
- Az algoritmusokban használt adatok értelmezése.
- Mindennapi adatok leírása (számok, szövegek, rajzok…).
- Egy egyszerű fejlesztő rendszer használata.
- Információszerezés az internetről, irányított keresés.
- Az új, informatikai eszközöket alkalmazó média egyes lehetőségeinek megismertetése.
- Az iskolai könyvtár tér- és állomány szerkezetében való eligazodás.
- Felfedező keresés az életkornak megfelelő információhordozókban.
- A főbb dokumentumfajták megkülönböztetése, tartalmának és adatainak megállapítása.
A fentieknek megfelelően az alábbi táblázat csak a 2. és 4. évfolyam végére mutatja a fejlesztési feladatokat és a megvalósítandó ismerteteket. Különösen figyeljünk arra, hogy a táblázat ugyan külön tartalmazza a számítógépes és az operációs rendszer ismereteket, de ezen ismereteket az alkalmazásokba olvasztva oktassuk, kivéve a hálózati alapokat.
Fejlesztési követelmények, új tevékenységek
Az oktatandó anyag ismétlődő, spirálisan építkező jellege miatt nem célszerű a követelményeket és tevékenységeket évekre bontani, mivel szinte mindegyik minden évben előfordul. A különböző háttérrel érkező diákok miatt nem is célszerű a negyedik évfolyamig mereven ragaszkodni a felosztáshoz: ha érdeklődést mutatnak egy téma iránt, akkor célszerű azzal több időben foglalkozni. Fontos az, hogy a mutatkozó érdeklődést kihasználjuk, így is megkedveltetve a számítógépet és az informatika tantárgyat.
A tényleges tanmenet elkészítése folyamán ügyeljünk arra, hogy az újonnan belépő feladattípusok és tevékenységformák mindig gyakorlati formában jelenjenek meg. Az alkalmazások futtatásához elsőként ismerjék meg a billentyűzet és az egér kezelését, a személyi számítógép legfontosabb perifériáit, a felület jeleinek értelmezését a számítógépen.
Hasonló módon az alkalmazások használata közben kerüljenek elő a számítógépes ismeretek, az operációs rendszer használat: a program indítása, a felhasználói felület kezelése, az általánosan alkalmazott jelek értelmezése, a menüpont kiválasztása, a parancs kiadása, kiválasztás visszavonása tevékenységek. Ezzel a megoldással nem csak élvezetessé tesszük az oktatást, hanem időt is nyerünk és hatékonyabban rögzülnek a tevékenységek. A munka során persze felmerülhetnek egyéb tevékenységek is, ezeket bátran végezzük, végeztessük el, de számon már ne kérjük.
Ha az intézményben van hálózat, akkor a hálózati munka néhány speciális ismeretet igényel. Például nem javaslom, hogy a tanulók egyedi azonosító nélkül dolgozzanak. A hálózati munka nagy felelősséget igényel, ezen életkorban még könnyen rögzíthetők a hálózati munka elvárásai, formái. Ennek megfelelően legyen célunk a jelszóval védett azonosító használata, az iskolai hálózatba való be- és kilépés megtanítása, a hálózati környezetben való munka alapszabályainak megismertetése.
Az algoritmusok és adatok témakört a tanulók mozgásigényére és adottságaira alapozottan oktassuk. A LOGO nyelv pedagógia értékei nem vitathatók. Ha ebben az életkorban ezt ötvözzük a teknőc eljátszásával, akkor különösen hatékony eszköz lehet. A cél elsőként a hétköznapi algoritmusok, térbeli tájékozódási képességet fejlesztő, egyszerű LOGO algoritmusok bemutatása, értelmezési, végrehajtási képességének fejlesztése. Ezen túlmutat az adattípusok előkészítésére a matematikai ismeretek fejlődésével az egész számok, szöveges és rajzos adatok megkülönböztetése.
Hasonló előkészítő munka a személyi adatok gyűjtése; néhány adat lejegyzése, sorba rendezése, szám és szöveges adatok megkülönböztetése, a megfelelő információ kikeresése egy adathalmazból. E témakör már a könyvtári informatikához is csatlakozik, az iskolai könyvtár bemutatása, annak katalógusrendszere, mint adattár példa lehet.
Utolsó nagy témakör a szöveg- és ábraszerkesztés. E két részt ebben az életkorban nincs értelme szétválasztani, hisz a használt és oktatási célra készített alkalmazások ezeket integráltan kezelik. Célunk itt a rajzolóprogram - azaz egy alkalmazás - alapszintű kezelésének megtanítása, egyszerű rajzok és szöveges kiegészítések készítése számítógéppel. Feladatként valamilyen hazavihető, hosszabb távon is megőrizhető és megmutatható „terméket” állítsunk elő, például illusztrációt, tematikus rajzot, meghívót készíttessünk, amelyet a szülők, tanulótársak is örömmel forgatnak. Emiatt fontos tevékenység a nyomtatás, mentés, kezdetben segítséggel, végül önállóan is.
Hálózat használata esetén e témakörbe sorolható be a webszolgáltatás használata, amelyen belül a böngésző indítása, adott webhely címre való ugrás, mozgás a weboldalon, ugrópont felismerése, kiválasztása, használata mind önállóan elvégzendő tevékenységgé váljon.
Javasolt óratervek és témakörök
Az alábbi táblázatok évfolyamos bontásban tartalmazzák fejlesztési feladatokat és a megvalósítandó ismerteteket. Különösen figyeljünk arra, hogy ugyan külön tartalmazzák a számítógépes és az operációs rendszer ismereteket, de ezen ismereteket az alkalmazásokba olvasztva oktassuk, kivéve a hálózati alapokat.
1. évfolyam

Témák	Új tananyag 
feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Összefoglalás, ellenőrzés, 
hiánypótlás	
Összóraszám	
Számítógépes ismeretek	2	3	1	6	
Operációs rendszer	1	3	1	5	
Rajzolás számítógéppel	1	1	1	3	
Könyvtárhasználat	1	1	1	3	
Év végi ismétlés			1	1	
	
Témakör	Tartalom	
Számítógépes ismeretek	A számítógép használati rendje 
A billentyűzet és az egér használata	
Operációs rendszer	Program indítása 
Felhasználói felület jeleinek értelmezése 
Menüpontok használata, parancskiválasztás 
Hálózati azonosító és jelszó szerepe 
Belépés és kilépés módja	
Rajzolás számítógéppel	Rajzoló program futtatása 
Egyszerű rajzok, ábrák készítése	
Könyvtárhasználat	Az iskolai könyvtár terei 
Eligazodás segítséggel az állományokban	
Értékelési javaslatok
Direkt számonkérést nem javasolt. A diákok kialakult kompetenciáit kizárólag megfigyelésekkel ellenőrizzük, amikor valamilyen tevékenységet folytatnak.
- Önálló számítógépes munka megfigyelése, helyes billentyűzet és egérkezelés alkalmazások közben.
- Egyszerű szóbeli utasítások megfelelő végrehajtása a grafikus felület elemeinek használatában.
- Egyszerű ábra, rajz elkészítése minta alapján.
- Eligazodás a könyvtár fő tereiben.
A továbbhaladás feltételei
Nem célszerű az első évfolyam végére továbbhaladási feltételrendszert megállapítani, az esetleges hiányokat a második évfolyam végéig lehet pótolni.
2. évfolyam

Témák	Új tananyag 
feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Összefoglalás, ellenőrzés, 
hiánypótlás	
Összóraszám	
Év eleji ismétlés			1	1	
Számítógépes ismeretek	1	1	1	3	
Operációs rendszer	1	1	1	3	
Algoritmusok szöveges, rajzos megfogalmazása	1	4	1	6	
Dokumentumok elérése	1	2	1	4	
Év végi ismétlés			1	1	
	
Témakör	Tartalom	
Számítógépes ismeretek	Nyomtató használata 
Háttértárak használata	
Operációs rendszer	Meghajtó- és könyvtárváltás	
Algoritmusok	Algoritmusok végrehajtása teknőc eljátszásával	
Dokumentumok elérése	Weboldal tartalmának megtekintése, gördítés hosszabb oldalak esetén 
Ugrópontok használata 
Ismert című webhely elérése 	
Értékelési javaslatok
Direkt számonkérés nem javasolt. A diákok kialakult kompetenciáit megfigyelésekkel ellenőrizzük, amikor valamilyen tevékenységet folytat. A szakszókincs ismerete, a tevékenységek megnevezés alapján történő végrehajtatással ellenőrizhető.
- Önálló számítógépes munka megfigyelése, új eszközök helyes kezelése alkalmazások közben;
- Szóbeli utasítások megfelelő végrehajtása az operációs rendszer elemeinek ismeretére;
- Egyszerű algoritmusok végrehajtása;
- Egyszerű ábra, rajz önálló elkészítése szóbeli utasítások alapján;
- Webböngésző kezelése, megfelelő szörfölés.
A továbbhaladás feltételei
Amennyiben a tanuló az első és második évfolyamon elérendő kompetenciák többségét nem tudja teljesíteni, úgy informatikából nem léphet tovább.
3. évfolyam

Témák	Új tananyag 
feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Összefoglalás, ellenőrzés, 
hiánypótlás	
Összóraszám	
Év eleji ismétlés			1	1	
Számítógépes ismeretek	1	2	1	4	
Adatok világa	2	3	1	6	
Rajzolás számítógéppel		2	1	3	
Könyvtárhasználat	1	1	1	3	
Év végi ismétlés			1	1	
		
Témakör	Tartalom	
Számítógépes ismeretek	Jelek és a számítógép kapcsolata	
Adatok világa	Adatok gyűjtése és csoportosítása	
Rajzolás számítógéppel	Egyszerű rajzok, ábrák készítése	
Könyvtárhasználat	A főbb dokumentumfajták megkülönböztetése, tartalmának és adatainak megállapítása. 
Információhordozók felfedezése	
Értékelési javaslatok
Direkt számonkérés továbbra sem javasolt. A diákok kialakult kompetenciáit főleg megfigyelésekkel ellenőrizzük tevékenység közben, illetve az elkészített alkotásokat értékeljük. A szakszókincs ismerete, a tevékenységek megnevezés alapján történő végrehajtása során ellenőrizhető.
- Önálló számítógépes munka, helyes eszközkezelés megfigyelése alkalmazások közben;
- Szóbeli utasítások megfelelő végrehajtása az operációs rendszer elemeinek ismeretére;
- Egyszerű algoritmusok végrehajtása;
- Egyszerű ábra, rajz önálló elkészítése megadott szempontok alapján;
- Eligazodás a könyvtárban, adott mű megtalálása, azonosítása;
- Adott dokumentum megtalálása a könyvtárban.
A továbbhaladás feltételei
Célszerű a 4. évfolyammal közös továbbhaladási feltételrendszert megállapítani. A harmadik évfolyam végéig még lehetőségünk volt az első két évfolyam anyagának az átismétlésére is, amit viszont ezután már ismerniük kell.
4. évfolyam

Témák	Új tananyag 
feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Összefoglalás, ellenőrzés, 
hiánypótlás	
Összóraszám	
Év eleji ismétlés			1	1	
Számítógépes ismeretek	1	2	1	4	
Dokumentumok elérése	1	1	1	3	
Algoritmusok szöveges, rajzos megfogalmazása	1	2	1	4	
Adatok világa	1	2	1	4	
Év végi ismétlés			2	2	
	
Témakör	Tartalom	
Számítógépes ismeretek	Jelek és a számítógép kapcsolata 
Információhordozók és kommunikációs eszközök kezelése	
Dokumentumok elérése	A hálózat használatának alapszabályai, a Netikett	
Algoritmusok szöveges, rajzos megfogalmazása	Algoritmusok szöveges, rajzos megfogalmazása, értelmezése 	
Adatok világa	Adatok manuális feldolgozása: keresés, rendezés	
Értékelési javaslatok
Direkt számonkérés nem javasolt. A diákok kialakult kompetenciáit főleg megfigyelésekkel ellenőrizzük, akkor, amikor valamilyen tevékenységet folytat. A szakszókincs ismerete, a tevékenységek megnevezés alapján történő végrehajtása így is ellenőrizhető.
- Önálló számítógépes munka megfigyelése, helyes eszközkezelés alkalmazások közben;
- Szóbeli utasítások megfelelő végrehajtása az operációs rendszer elemeinek ismeretére;
- Egyszerű algoritmusok végrehajtása;
- Egyszerű ábra, rajz önálló elkészítése szóbeli utasítások alapján;
- Webböngésző kezelése, megfelelő szörfölés;
- Eligazodása könyvtárban, adott mű megtalálása, azonosítása;
- Adott dokumentum megtalálása a könyvtárban vagy egy webhelyen.
A továbbhaladás feltételei
Elsőként a 4. évfolyam végén célszerű továbbhaladási feltételrendszert megállapítani. Amennyiben a tanuló az elérendő kompetenciák bármelyikét nem tudja teljesíteni, úgy informatikából nem léphet tovább.
ÉLETVITEL ÉS GYAKORLATI ISMERETEK
1-4. évfolyam
Bevezetés
Kapcsolat NAT követelményeivel
A tanterv magában foglalja mindazokat a követelményeket, amelyeket a NAT előír, többlet követelményeket nem tartalmaz.
Célok és feladatok
- A tantárgy tanításának fő célja, hogy olyan ismereteket adjon, mely megalapozza a tanulókban a technikának és a technológiáknak, mint a modern civilizáció lényeges tényezőinek ismeretét, az azok iránti érdeklődést. Életkori sajátosságukhoz igazodva és azok elemeit felhasználva így sokoldalú kapcsolatba kerülnek a mesterséges környezettel, mind a megfigyelés, mind pedig a gyakorlati tevékenységen keresztül.
- A modellezéssel késztesse a tanulókat a problémaközpontúságra, a rugalmas gondolkodásra, a kreativitásra, fejlessze a munkamorált, finomítsa a mozdulataikat.
- A technikai rendszerek segítségével, célirányos megfigyeléseket hajtva végre, folyamatában figyelhetik meg és elemezik a technikai problémákat.
- Mindezekkel együtt lássák be a tanulók a technikai fejlődés fontosságát, de annak a lehetséges környezetromboló hatásait, így jussanak el a fenntartható fejlődés alternatívájához.
- A széleskörű ismeret- és tevékenységkínálat segítse hozzá a tanulókat egyéni adottságaik, képességeik, érdeklődésük fejlesztéséhez, reális önismeretük alakulásához.
- A tanulók legyenek képesek életmódjukban megvalósítani a társadalmilag elfogadott együttélési és viselkedési normákat. Életmódjuk egészséges legyen, vállalják önmagukat, igényeljék önmaguk fejlesztését. Érzelmi életük egyensúlyban tartására törekedjenek, egészségesen dolgozzák fel sikereiket, kudarcaikat, képesek legyenek szorongásaikat feloldani.
- Neveljen és képességeiknek megfelelő optimális teljesítményre való törekvésre szoktassa őket.
- A tantárgy lehetőséget ad, a közlekedési morál javítására, a közlekedési eszközök fejlődésének és szerepének megfigyelésére a mindennapi életben.
- A technika történetének tanulmányozásán keresztül ismertessük meg a tanulókat a feltalálókkal, tudósokkal és a technikai fejlődést jelentősen befolyásoló találmányaikkal.
- A modellezés, a háztartási ismeretek elsajátítása adjon alkalmat arra is, hogy segítsük pályaválasztásukat, folyamatosan bővítsék ismereteiket a választott szakmáról, ismerjék meg önmagukat, önállóan is fejlesszék képességeiket.
- A természetes anyagok megismerése mellett a népművészet elemeinek felhasználásával fejlesztjük kreativitásukat.
- A tantárgy a következő kiemelt célok elérését teszik lehetővé:
- az alkalmazkodó képesség fejlesztése, alkalmazkodás a természetes és a mesterséges környezethez;
- a tanulók sokoldalú harmonikus fejlesztése;
- elemi szinten a kézügyesség fejlesztése, a szűkebb élettér (család, lakás, iskola, lakóhely) technikai környezetének vizsgálata, megismerése;
- gyakorlati tevékenységeken keresztül a technikai műveltség megalapozása;
- a technikai rendszereket felépítő anyagok főbb tulajdonságainak megismerése, anyagok átalakítása, működési elvek megismerése;
- önálló problémamegoldásra törekvés, rugalmas gondolkodásra nevelés;
- a háztartási ismereteken keresztül az önállóságra törekvés, a célszerű, eredményes és takarékos gazdálkodás, a kiegészítő jövedelemszerzés lehetőségeinek megláttatása, igényének felébresztése;
- A megismert szakmák tartalmának, követelményeinek tisztázása alapján pályaorientáció;
- A családi életre való felkészítés és a napi feladatok gyakorlása;
- Segítsen megismerni a Föld globális problémáit és az egészséges életmód technikáját.
Általános fejlesztési feladatok
Készségek:
A tantárgy tanulása során, a tevékenység és munka megtervezésekor, végzése során, annak értékelésekor javul a tanulók beszéd- és kifejezőkészsége. A rendszerszemléletű gondolkodás kialakításával a logikai készség fejlődik. A műszaki ábrázolás és kommunikáció a tanulók, logikai és rajzolási készségét, képolvasási, a tervek megvalósítása, a munkadarab vagy rendszer elkészítése a manuális készséget fejleszti.
Képességek:
A szükséglet és lehetőség összevetése, a tervezés és a munka elvégzése a tanuló koncentráló, problémamegoldó, alkotó, becslési, döntési, elemző, szintetizáló, rendszerező és összpontosító képességének fejlesztése mellett növeli a kreativitást, a kézügyességet és a pontosságra való igényt, továbbá elősegíti a jó térlátást, a tájékozódást a térben és a síkon. A tevékenység értékelése pedig a helyes önértékelés képességének kialakulását támogatja, kialakítja az önellenőrzés igényét.
Követelmény
Részletes kifejtése az egyes évfolyamok szintjén találhatók.
Tartalom
Részletes kifejtése az egyes évfolyamok szintjén.
Értékelés
1-4. évfolyamon
Az értékelés szempontjai:
- Pontos, tiszta munka.
- Anyagok és munkaeszközök helyes, szakszerű, balesetmentes használata.
- Népművészeti elemek, motívumok alkalmazása.
- Ötletesség, önálló munkavégzés a megadott területen.
- Környezetének rendbetétele, eszközökre való vigyázás.
- Feladatlapok, tesztlapok.
5-6. évfolyamon:
Az értékelés szempontjai:
- Rajzos ábrázolás milliméteres pontossággal, tisztaság, áttekinthetőség.
- Modellek kidolgozottsága, félkész termékek alkalmazása, működőképesség.
- Önálló balesetmentes munkavégzés.
7-8. évfolyamon:
Az értékelés szempontjai:
- Áttekinthető, helyes szabványrajzok.
- Pontos, tiszta munkára törekvés.
- Szerelési, modellezési biztonság.
- Aktív részvétel a tanulást segítő munkákban.
- Balesetmentes szerszámhasználat.
- Kitartó, egyenletes munkavégzés, munkaszervezés.
- Az elméleti anyagból tesztlapok, totók.
9-10. évfolyamon:
Az értékelés szempontjai:
- A szerelt modellek működőképessége.
- Műszaki rajz készítése, olvasása.
- Tesztlapok.
Feltételek
1-4. évfolyamon
- Hurkapálcák, lécek, falapok, építőkockák, dobozok, textil anyagok, fonalak, gyurma, agyag, mérőeszközök a tanulók számától függő mennyiségben.
- Kézügyességet fejlesztő szakkönyvek.
- Technikai érdekességeket bemutató szakkönyvek, lexikonok.
- A tanteremben bemutató a gyűjtött természetes anyagokból (gesztenye, makk, dió, falevelek, nád, sás, gyékény, csuhé stb.).
5-6. évfolyamon
- Fa, műanyagok, ezek feldolgozásához szükséges szerszámok.
- Bőr, műbőr. Kerékpár és szerelőkészletek.
- Szakkönyvek, lexikonok, technikatörténeti szakkönyvek.
- Szaporítóládák.
7-8. évfolyamon
- Műszaki rajzlap, vonalzók, kihúzók.
- Fémek, fémeket vizsgáló eszközök.
- Szerelőkészletek, motormodellek, segédmotor-kerékpár.
- Tankonyha
- Lexikonok, segédkönyvek, barkácskönyvek, háztartáskönyv.
9-10. évfolyamon
- Áramkörök, szerelődoboz, segédmotor-kerékpár.
- Lexikonok, videofilmek, demonstrációs eszközök.
- Tankonyha.
A tantárgy javasolt időkerete
Évfolyam	1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	
Heti óraszám:	1	1	1	1	1	1	1,5	1	1,5	1	
Éves óraszám:	37	37	37	37	37	37	55	37	55	37	
Új anyag feldolgozása											
Ebből modellezés	26	26	26	26	10	10	10	8	10	6	
Technikatörténet és információs kultúra					10	10	18	10	12	10	
Háztartástan és egészségkultúra	4	4	4	4	10	10	14	10	14	10	
Közlekedéskultúra	2	2	2	2	2	2	5	4	8	4	
Összefoglalás, rendszerezés, ellenőrzés	2	2	2	2	3	3	4	3	4	3	
Év végi rendszerezés	1	1	1	1	1	1	2	1	2	3	
Szabad időkeret	2	2	2	2	1	1	2	1	4	1	
1. évfolyam
Óraszám:
Tanítási ciklus 1 óra / 1 hét.
Cél
- A technikai műveltség alapozása, a technikai nevelés.
- A mesterséges és természetes környezet megkülönböztetése összehasonlítása, a modell fogalmának, jelentőségének, létrehozási módjának fokozatos megismertetése.
- Segítségnyújtás a technikai környezet megismeréséhez, az abban való tájékozódásban, az anyagok csoportosítása érzékszervi tapasztalatok alapján (fa, papír, fonal, formázható anyagok, fémek műanyagok, természetes anyagok), mely segíti az egyéni ötletek megvalósítását.
- A gyakorlati problémák megoldása során alkalmazott elvek megértetése. A mindennapokban szükséges praktikus elemi ismeretek és helyes szokások elsajátítása, a kézügyesség fejlesztése.
- A mozgáskoordináció fejlesztése, a műveletek, a munkafogások, a szerszámhasználat gyakoroltatása.
- Egészséges életmódra nevelés, környezeti tényezők megismertetése az egészséges fejlődés szempontjából.
- Az önálló gyalogos közlekedés alapvető szabályainak megismerése és alkalmazása.
- Balesetek megelőzése.
- Az otthoni napirend kialakítása.
- A népi hagyományok elemi szintű megismertetése.
Tananyag, témakör, fogalmi tartalom	Fejlesztési feladatok	
Munkakultúra	
Az alaprajz, körvonalrajz, látszati rajz. 
A rész - egész megkülönböztetése. 
Az azonos és különböző formák. 
Helyes munkaszokások kialakítása. 
Nyomatkészítés. 
Gömb, henger, csigavonal alakítása. 
Anyaggyűjtés a terv elkészítéséhez. 
A természetben gyűjtött anyagok megmunkálása. 
Egyszerű tárgy készítése a gyűjtött anyagokból. 
Papír hajtogatása, tépése. 
Képlékeny anyagok: az agyag és a gyurma közötti különbség. 
Anyagok csoportosítása felismert tulajdonságaik alapján. 
Tapasztaltgyűjtés érzékszervi tapasztalat útján.	Tudjon nagyságot viszonyítani, összehasonlítani. 
Ismerje az alaprajz és körvonalrajz közötti különbséget. 
Ismerje fel a részt, mint az egész alkotóelemét. 
Kézügyesség fejlesztése. 
Összefüggések felismerése a gyűjtött anyag és a terv megvalósításában. 
A megismert tulajdonságok kihasználása a terv megvalósításához. 
Nézeti ábrázolás előkészítése. 
A papír és természetből gyűjtött anyagok. Érzékszervi tulajdonságainak megismerése.	
Termeléskultúra	
A képlékeny anyag tulajdonságai, a megmunkálás lehetősége. 
A fa megmunkálása. 
Törés egyforma nagyságra. 
Mérés, összehasonlítás becsléssel. 
Papírmunkák: 
a papírfajták elemi vizsgálata és felismerése (karton, rajzlap, színes papír, írólap). 
Famunkák: 
a fa tulajdonságai, megmunkálhatósága (törés, vágás, csiszolás). 
Fonalmunka: 
cérna és fonal felismerése (fonás sodrás csomózás).	Találjon örömet a manipulatív tevékenységben. 
Törekedjék az esztétikumra. 
Tudjon képlékeny anyagokból egyszerű formákat létrehozni. 
Megfigyelőképesség fejlesztése 
Tudjon papírt alakítani a tanult módokon. 
Célszerű takarékos anyagfelhasználás. 
Szerezzen jártasságot a fa alapvető megmunkálásában. 
A csiszolópapír helyes használata.	
Háztartáskultúra	
Munkák a családban. 
Az ünnepekhez kapcsolódó dekoráció 
(karácsonyfadísz, ablakdísz, farsangi álarc).	Vegyen részt házimunkában.	
Környezetkultúra	
Építés, épület, építmény. 
Építőelemek és csoportosításuk.	Tudjon síkban és térben minta és egyéni elképzelés alapján építeni. 
Tudja a modellt és a valóságos tárgyat összehasonlítani.	
Közlekedéskultúra	
A gyalogos közlekedés szabályai. 
(gyalogátkelőhely, járda, járdasziget, úttest, jelzőlámpa).	Legyen képes az úttesten biztonságosan átkelni irányítással és anélkül.	
Gazdálkodáskultúra	
Gazdálkodás és takarékosság a zsebpénzzel.	Ismerje meg a zsebpénzzel való ésszerű és helytelen lehetőségeket.	
Egészségkultúra	
Táplálkozással, a munkavégzéssel kapcsolatos higiénés szokás. 
Helyes napirend. 
A szabad levegőn való tartózkodás hatásai. 
Alkalmazkodás az évszakokhoz.	Ismerje és alkalmazza a helyes testtartást, annak fontosságát munkavégzés közben. 
Tartsa tisztán és rendben taneszközeit és munkaterületét. 
Megfelelő öltözködés kialakítása.	
Biztonságkultúra	
Tű, olló balesetmentes használata. 

A gyalogos közlekedés.	Legyen képes a legegyszerűbb eszközök balesetmentes használatára. 
Ismerje gyalogátkelőhelyen való átkelés veszélyeit. Ismerje föl azokat.	
Fogyasztói kultúra	
A reklámok hatásai.	Ésszerűen bánjon zsebpénzével. 	
Szabadidő-kultúra	
Helyes napirend, életkornak megfelelő önellátás.	Ismerjen egészséges és helyes szabadidős tevékenységeket.	
Információs kultúra	
(más pontokkal együtt tárgyalva)	Fejlődjön verbálisan kifejező-képessége.	
Pályaorientáció	
Néhány fontos foglalkozás megismerése (pl. fazekasság, fához kötődő mesterségek, stb.).	Tudja szülei foglalkozását. 
Ismerje a fazekas mesterséget.	
Követelmény
- Tudjon példákat a természetes és a mesterséges környezetből.
- Tudjon hosszúságot, nagyságot viszonyítani, összehasonlítani.
- Lényegkiemelés, becslés elsajátítása.
- Képlékeny anyagból egyszerű formák alakítása.
- Anyagok megfigyelése, külső, belső tulajdonságainak segítségével való alakíthatóságára.
- A célnak megfelelő munkaeszköz használata.
- Nevezzen meg néhány az agyaghoz kapcsolódó foglalkozást.
- Tudjon papírt alakítani az eddig tanult módokon.
- Ismerje fel és nevezze meg a környezetében előforduló anyagfajtákat.
- Legyen képes a legegyszerűbb eszközök és szerszámok helyes és balesetmentes használatára.
- Tudjon alaprajzot készíteni körvonalazással.
- Tudjon síkban minta és egyéni elképzelés alapján építeni.
- Legyen képes az úttesten biztonságosan átkelni irányítással és anélkül.
- Tudja a szülei foglalkozását.
- Vegyen részt házimunkában.
- Ismerje az alapvető egészségügyi követelményeket, és azokat alkalmazza is a mindennapi életben.
- Ismerje a lakás berendezési tárgyait és azok rendeltetésszerű használatát.
- Ismerje a célszerű takarékosság néhány szabályát.
2. évfolyam
Óraszám:
Tanítási ciklus 1 óra / 1 hét.
Cél
- A technikai műveltség továbbfejlesztése.
- A természetes és mesterséges környezet és ezek anyagainak megismertetése, felhasználásnak, felhasználhatóságnak bemutatása.
- Ismerkedés a természetes anyagokkal (agyag, csuhé stb.).
- A fa, papír, fonal megmunkálása.
- A gyalogos közlekedéssel kapcsolatos közlekedési táblák megismerése, alapvető közlekedési illemszabályok alkalmazása.
- Az egészségmegőrzés egyszerű módszereinek, a betegségeknek meg-, felismerése.
- A viselkedés szabályai és alkalmazásuk otthon, vendégségben.
- A népi hagyományok ápolása.
Tananyag, témakör, fogalmi tartalom	Fejlesztési feladatok	
Munkakultúra	
Az építődobozban található elemcsaládok felismerése és megnevezése. 
Képlékeny anyagok: az agyag és a gyurma közötti 
különbség, a képlékeny anyag tulajdonságai, a megmunkálás lehetősége. 
Képlékeny anyagok lapítása, mélyítése, hengeresítése, kúposítása. 
Mintázófa használata. 
Térbeli kompozíció készítése. Anyaggal való takarékosság. 
Ékszerek készítése gömbölyítéssel, dísztárgyak készítése. 
Utánzással játék készítése természetes anyagokból (dió, gesztenye, kukorica, raffia, csuhé stb.). Mérés, méretmegjelölés, előrajzolás, arányok, 
kicsinyítés, nagyítás, az egész részekre bontása. 
Papír alakítása (hajtás, sodrás, gömbölyítés, redőzés, darabolás). 
Hosszúság mérése centiméter pontossággal. 
Hajtogatással tárgyak készítése. 
Nyírással tárgyak készítése (terítő). 
A textíliák tulajdonságainak megismerése, szövés, préselés, nemezelés. 
Egyszerű öltések alkalmazása. 
A textília és a fonal tulajdonságainak felhasználásával egyszerű tárgy készítése nyírással, ragasztással, varrással. 
Látszati rajz alapján térbeli modellezés.	Tudjon képlékeny anyagokat térben eszközök segítségével megmunkálni. 
Tudjon egyéni elképzelés alapján építményeket konstruálni, kicsinyített rajz alapján térben építeni. 
Természetes anyagok felhasználásával tudjon játékokat készíteni. 
Kreativitás fejlesztése. 
Törekedjék a rajzeszközök rendeltetésszerű használatára. 
Legyen képes becsléssel méreteket viszonyítani. Ismerje a nagyítás és a kicsinyítés fogalmát. 
Ismerje a tű és az olló helyes használatát. 
Szerezzen jártasságot a látszati rajzból térbeli tárgyak készítésében.	
Termeléskultúra	
A fa feldolgozása, megmunkálhatósága és felhasználhatósága. 
A fafeldolgozás eszközei és szerszámai. 
A fa tulajdonságainak ismertetése: hasítható, faragható. 
A megmunkálás eszközei. 
Pontos törés, vágás. 
A papírgyártás menetének megismerése. 
Anyagok újrahasznosítása. 
Fonalmunka: a fonal tulajdonságai, elemei szálak. 
Tervszerű munkavégzés, célszerűségre törekvés. 
Csoportmunka, munkamegosztás.	Találjon örömet a manipulatív tevékenységben. 
Törekedjék az esztétikumra. 
Tudjon képlékeny anyagokból egyszerű formákat létrehozni. 
Tudja a kést használni. 
Legyen képes az anyagok takarékos felhasználására. 
Munkái során törekedjék az esztétikus kivitelezésre. 
Tudja a megismert szerszámokat tudja. megnevezni rendeltetésszerűen használni 
Törekedjék a balesetmentes munkavégzésre.	
Háztartáskultúra	
Kereskedelem, a lakosság ellátása. 
A házimunkában való részvétel. 
Viselkedési szokások kialakítása vendégségben, étteremben. 
Ünnepi asztalterítés, vendégvárás, vendéglátás. 
Ajándék készítése, csomagolása, átadása.	Ismerje meg lakóhely környékének kereskedelmi hálózatát. 
Ismerje az alapvető viselkedési szabályokat étkezés közben, vendégségben, étteremben.	
Környezetkultúra	
Ünnepekhez kapcsolódó dekoráció készítése. 
Környezetvédelem - a fák óvása.	Ismerje a fák szerepét környezetünkben, életünkben.	
Közlekedéskultúra	
Jelzőtáblák célja, alakja, jelentése. 
A közlekedési jelzőtáblák alakjai és jelentése. 
A gyalogos közlekedésnél használatos jelzőtáblák ismerete, figyelembevétele. 
A tömegközlekedési eszközön alkalmazandó illemszabályok. 
Átkelés az úttesten egyénileg, csoportosan. 
A járműveken való közlekedés. 
A jobbkéz-szabály.	Ismerje a lakóhely környékén és egyéb helyeken előforduló közlekedési jelzőtáblák jelentését, a jobbkéz-szabályt, a tömegközlekedési eszközök használatának alapvető szabályait.	
Gazdálkodáskultúra	
Ésszerű takarékosság a mindennapi életben. 
Készülődés a karácsonyi vásárra. 
Elemi szolgáltatások megismerése (posta, számlák).	Ismerjen költekezésmentes ajándékozási módokat.	
Egészségkultúra	
Testi higiénia. 
Egészséges táplálkozás. 
A betegségek felismerése, okozói. 
A táplálék összeállítása, növényi állati eredetű táplálékok. 
Gyógynövények. 
A ruházat tisztán tartása, megóvása. 
A higiénés szokások kialakítása: fogápolás.	Elemi higiénés szokásokat ismerje és alkalmazza. 
Tartsa tisztán ruházatát. 
Tudja a zsebkendő helyes használatát. 
Az egészséges táplálkozás alapvető elveinek ismerete. 
Ápolja fogait.	
Biztonságkultúra	
A kés balesetmentes használata. 
Veszélyforrások veszélyhelyzetek a közlekedésben.	Tudja a kést balesetmentesen használni. 
Ismerje lakóhelyének környékén előforduló, a gyalogos közlekedés szempontjából veszélyes helyeket, ismerje ezek közlekedés szabályait. 
Ismerje a tömegközlekedés használatának veszélyforrásait.	
Fogyasztói kultúra	
Takarékosság a családban. 
Ajándékozási szokások.		
Szabadidő-kultúra	
A napirendbe épített pihenés szerepe, aktív módjai.	Különböztesse meg a hasznos és kevésbé hasznos időtöltéseket.	
Információs kultúra	
(más pontokkal együtt tárgyalva)	Fejlődjön a verbális kifejezőképessége.	
Pályaorientáció	
Ősi mesterségek megismerése: szövés, nemezelés.		
Követelmény
- Alkalmazza a megelőző évfolyamon elsajátított eljárásokat, szokásokat a problémamegoldás folyamatában. Igényelje a további, mélyebb megismerést.
- Legyen képes tárgyakat felismerni alaprajzról.
- Legyen képes térben építeni.
- Ismerje a kicsinyítés, nagyítás fogalmát.
- A papír, textil, fa legfontosabb tulajdonságainak ismerete.
- A célnak megfelelő szerszámok kiválasztása, használata.
- A gyalogos közlekedés szabályainak ismerete.
- Udvarias magatartás a közlekedésben.
- Igény a mozgásra, a szabadidő helyes eltöltése.
- Higiénés szokások a táplálkozásban, öltözködésben.
- A családi munkamegosztásban való aktív részvétel, kulturált viselkedés otthon, közterületeken.
- Ismerje a pénz szerepét (a családban).
- A szolgáltatások ismerete, részvétel a szolgáltatásokban.
- Legyen tisztában azzal, hogy mi hol kapható (bélyeg - posta, tej - ABC).
- Ismerjen néhány hulladékhasznosítási módot a gyakorlatban.
- Ismerje és alkalmazza a helyes viselkedési szabályokat munka közben, a gyalogosközlekedésben és a leggyakrabban használt tömegközlekedési eszközökön.
- A környezetben előforduló jelzőtáblák jelentésének ismerete.
- Használja a népi hagyományok nyújtotta tapasztalatokat.
- Tartsa rendben a munkahelyét.
- Takarékos anyagfelhasználás.
3. évfolyam
Óraszám:
Tanítási ciklus 1 óra / 1 hét.
Cél
- A technikai műveltség továbbfejlesztése.
- Tapasztalatok szerzése az anyagok belső szerkezetéről.
- Újabb anyagfajták megismertetése.
- Bevezetés a műszaki információközlésbe.
- A közlekedésben való szabályos részvétel megtanítása.
- Az elemi táplálkozáskritériumok megismertetése.
- A népi hagyományok ápolása.
- Ismerkedés ősi mesterségekkel, anyagaikkal (sás, nád, fűz stb.) egyszerű megmunkálásuk. A fa, papír, fonal további megmunkálása.
- Egyszerű modellek építése.
- A kerékpáros közlekedés szabályainak megismerése, alkalmazása.
- A betegápolás egyszerű módjainak elsajátíttatása.
Tananyag, témakör, fogalmi tartalom	Fejlesztési feladatok	
Munkakultúra	
Látszati rajz alapján térbeli megépítés (modell). 
Nézeti ábrázolás előkészítése (építőelemek). 
Rajzolvasás, vonalfajták. 
A méretmegadás elemei: méretvonal, méretsegédvonal, méretnyíl, méretszám. 
Tapasztalatok szerzése a természetes anyagokról. 
Sás, gyékény, káka megmunkálása. 
Népi játékszerek készítése nádból, sásból, kákából, fűzből utánzással. 
Önálló játékkészítés. 
Ősi mesterségek, a népművészet megismerése. 
A fafaragás hagyományai, a fa tulajdonságainak megismerése alapján felhasználása. 
A famunkák eszközei. 
Lécek, pálcák tulajdonságai. 
Az anyagvizsgálat módszerei. 
Az eszközök balesetmentes használata. 
Vékony pálcák, lécek megmunkálása, ezekből egyszerű játékok készítése. 
Kitalált játékok megtervezése, a terv alapján szükséges eszközök és anyagok kiválasztása, a terv elkészítése. 
Síkból térbeli forma alakítása: nyírás, karcolás, metszés. 
Feladathoz megfelelő öltés kiválasztása (előöltés, szegőöltés, huroköltés, száröltés, láncöltés, boszorkányöltés). 
Az építészet történeti fejlődése. 
Makett készítése - a lakás belső helyiségei. 
Alaprajz és oldalrajz készítése. 
Épületelemek illeszkedése, az áthidalás technikája.	Tudja használni a vonalzót mint mérőeszközt. 
Tudjon egyszerű műszaki rajzokat olvasni. 
Ismerje a méretezés fontosságát. 
Összetett modellek építése térben egyénileg. 
Önállóan tudjon ajándéktárgyat készíteni. 
Tudja a szükséges eszközök célszerű használatát. 
(Tű, olló, kés helyes használata.) 
Ismerje a fa, mint anyag legfontosabb tulajdonságait, megmunkálásának egyszerű formáit. 
Legyen képes segítséggel a munkához szükséges eszközöket megválasztani. 
Ismerje a lakás helyiségeinek, berendezési tárgyainak funkcióit.	
Termeléskultúra	
A feldolgozott anyag: 
anyagvizsgálat (lágy papírok, kartonok, lemezek). A fa megmunkálása, fafaragás. Népi iparművészet. 
Fonalmunka, varrás. 
A papírmasé készítésének menete. 
Az építés menete, anyagai, technikai gondolkodás és szemlélet megalapozása. 
Településtípusok, népi építészet.	Ismerje fel az anyagok tulajdonságai és felhasználhatósága közötti kapcsolatot. 
Tisztelje és becsülje a saját maga és mások munkáját.	
Háztartáskultúra	
Szolgáltatások. 
A háztartási munkákat könnyítő eszközök ismerete. 
A családi munkamegosztásban való aktív részvétel. 
Egyes háztartási tennivalók önálló elvégzése (mosogatás, szellőztetés, bevásárlás). 
A házimunkák csoportosítása (kertápolás, állattenyésztés, stb.).	Ismerje a háztartásban használatos eszközöket. 
Életkornak megfelelően szolgálja ki magát. 
Vegyen részt a házi munkában. 	
Környezetkultúra	
Anyagok újra felhasználhatóságának megismerése.	Lássa be az újrahasznosítás lehetőségét, szükségességét.	
Közlekedéskultúra	
Alul- és felüljárók. 
Fényjelző készülékek. 
A kerékpáros közlekedés (a kerék) története.	Alkalmazza biztonságosan a gyalogosközlekedési szabályokat és a tömegközlekedési eszközöket használja helyesen. 
Ismerje a kerékpárosokra vonatkozó jelzőtáblákat és útburkolati jeleket.	
Gazdálkodáskultúra	
Takarékossági formák (idő, energia, fogyasztási cikkek, pénz). Bevétel-kiadás tudatosítása, jövedelemfajták, takarékosság.	Ismerje meg az ésszerű takarékosságot.	
Egészségkultúra	
Az egészségmegőrzés. 
Fertőző betegségek. 
Alapvető segítségadás balesetnél. 
Betegápolás. 
A leggyakoribb fertőző betegségek megelőzésének módját. 
Betegségek felismerése tünetekről. 
Láz, lázmérés, lázcsillapítás. 
Öltözködés, körömápolás. 
Helyes magatartás az orvosi rendelőben.	Ismerje fel az egészségmegőrzés fontosságát. 
Tartsa be a higiénés előírásokat 
Az egészségmegőrzés jelentőségének felismerése, károsító hatások elutasítása. 
Tudja mi a teendő betegsége estén ki, mikor hogyan értesítsen erről. 
Öltözködjön a helynek, időjárásnak megfelelően.	
Biztonságkultúra	
Tű, olló, kés balesetmentes használata. 
A leggyakrabban használt háztartási gépek, eszközök balesetmentes használata. 

Gyermekbalesetek megelőzése játéknál, szabadidőben.	Legyen képes a legegyszerűbb eszközök balesetmentes használatára. 
Tudja a legismertebb háztartási gépeket, eszközöket balesetmentesen használni. 
Ismerje a gyermekbalesetek előfordulásának legfontosabb okait, megelőzésük módjait. 
Tudja, hogy a munka, játék, pihenés során veszélyforrások vannak, ezeket próbálja elkerülni. Óvja saját és mások testi épségét.	
Fogyasztói kultúra	
A reklámok hatásai a vásárlási szokásainkra.		
Szabadidő-kultúra	
(más pontokkal együtt tárgyalva)		
Információs kultúra	
A műszaki ábrázolás, mint információközvetítő.	Lássa be hogy, a műszaki ábrázolás információközvetítő lehetőség.	
Pályaorientáció	
Építkezéshez kapcsolódó foglalkozások.		
Követelmény
- Tudatosan bővítse ismereteit az anyag tulajdonságainak területén.
- Természetes, mesterséges anyagok tulajdonságainak megkülönböztetése.
- Az anyagok tulajdonságai és felhasználásuk közötti kapcsolat felismerése.
- Fogadja el, lássa be a szimbólumok szükségességét a műszaki információközlésben.
- Tudjon megkülönböztetni a műszaki rajzban használatos vonalfajtákat, legyen képes nézeti rajzok elemzésére.
- Egyszerű makett készítése.
- Összetett modellek építése térben - egyéni elképzelések kivitelezése.
- Ismerje és alkalmazza a gyalogos és a kerékpáros közlekedés szabályait.
- Ismerje néhány élelmiszer élettani hatását.
- Tanúsítson érdeklődést a népi hagyományok iránt.
- Aktív részvétel tárgykészítő tevékenységben.
- Munkaeszközök megfelelő használata, védelme, megbecsülése, gondozása.
- Ismerje a lakás belső tereinek funkcióit.
- Baleset, betegség esetén tudja, mit kell tennie.
- Tudja a leggyakoribb betegségek megelőzésének módjait.
- A tiszta környezet iránti igény mind az iskolában, mind otthon.
- A háztartási munkát megkönnyítő szolgáltatások szerepe.
- Ismerjen fel néhány - a háztartásban nélkülözhetetlen - alapvető szerszámot, eszközt.
4. évfolyam
Óraszám:
Tanítási ciklus 1 óra / 1 hét.
Cél
- A technikai műveltség továbbfejlesztése.
- Fejlesszék elméleti és gyakorlati ismereteiket a fa, papír, fonal magasabb szintű megmunkálása.
- A környezeti kultúra értékeinek megismerése, formálása.
- A közlekedési eszközök modelleken keresztül történő megismerése, használatuk, gyakorlati tudnivalók az utazással kapcsolatban.
- Az emberi test működésének alapvető ismeretei.
- A háztartási eszközök biztonságos használatának megismerése, gyakorlati alkalmazása.
- Az elsajátított ismeretanyag rendszerezése, aktivizálásának biztosítása.
- A műszaki információközlés ismereteinek elmélyítése, bővítése.
- Utazás, az utazáshoz szükséges információk megismerése.
- A hagyományok tisztelete.
Tananyag, témakör, fogalmi tartalom	Fejlesztési feladatok	
Munkakultúra	
A vázlatrajz, a nézeti ábrázolás, és 
vetületi ábrázolás különbözősége. 
Térbeli tárgy nézeti ábrázolása, elkészítése. 
Fafajták ismerete, szegezés, szeghúzás. 
Megfelelő szerszámhasználat, balesetvédelem. 
Kalapács, harapófogó helyes használata. 
A szabványosított műszaki rajz jelei. 
Mérési eredmények lejegyzése. 
Önálló modellek létrehozása. 
Önálló tervezés, népi hímzések. 
Logikus terv a tárgykészítésnél. 
A fonalak vastagítása, vékonyítása. 
Laptextilek nagyobbítása, kicsinyítése. 
Dísztárgyak készítése népművészeti elemek felhasználásával. 
Szövés, felvetés, szálbehúzások, eldolgozás. 
Motívumgyűjtés.	Legyen képes alaprajz, nézetrajz és tárgy megfeleltetésére. 
Tudjon mérni cm-pontossággal, mérési eredményeket lejegyezni. 
Szerezzen kellő gyakorlatot a rajzeszközök használatában. 
Térlátás célirányos fejlesztése. 
Becslés, pontos rajzolás fejlesztése. Tudjon centiméter pontossággal mérni. 
Törekedjék anyagtakarékos felhasználásra. 
Szerezzen jártasságot a fonalmunkákban.	
Termeléskultúra	
Alapanyag, nyersanyag, félkész- és késztermék. 
Fonal vizsgálata. 
Népi iparművészet. 
Népi építészet. 
Épített környezet, épített tér. 
A termelés fontossága, fakitermelés, környezetvédelem. 
Anyagszükséglet megállapítása. 
A papír története, szerkezete, szerepe az emberi kultúra kialakulásában. 
Újrahasznosítható anyagok megismerése. 
A papírhajtogatás rajzos jelei, algoritmusok alkalmazása. 
Papírgyártás régen és ma. 
Öltésformák alkalmazása haszon- és dísztárgyon. 
Szabásminta használata anyagtakarékosság. 
Egyénileg, vagy csoportosan tudjanak modellt építeni, teret elhatárolni (pásztorkunyhó, vályogkunyhó építése).	Tudja a munkaeszközöket rendeltetésszerűen használni. 
Vegyen részt tárgykészítő tevékenységben. 
Ismerje a célszerű és takarékos anyagfelhasználást, a megfelelő anyag és eszköz kiválasztását. 
Legyen képes a tárgy rendeltetése, funkciója, alakja és nézete közötti kapcsolat felismerésére. 
Tudja kipróbálni a kész munkadarabot, tartson rendet, tisztaságot munka közben. 
Tudjon egyszerű építményt készíteni közös előkészítés után. 
Legyen képes a lakás belső tereinek, funkcióinak megnevezésére.	
Háztartáskultúra	
Háztartási gépek. 
Környezetvédelem-takarékosság. 
Gazdálkodás. 
Időbeosztás a családban.	Tudja használni a háztartási gépeket. 
Ismerjen néhány - a lakóhelyen található - szolgáltatást, tudja bemutatni (helye, szerepe, használata). 

Alakuljon ki feladattudata a rendszeres napi feladatok ellátásában. 
Legyen képes gazdálkodással kapcsolatos elemi összefüggések felismerésére.	
Környezetkultúra	
Környezetvédelem: egyensúly fenntartása az élővilágban. 
Takarékosság, újrahasznosítás. 
Ízléses, egyéniséget kifejező családi környezet.	Végezzen szelektív hulladékgyűjtést.	
Közlekedéskultúra	
A közlekedési eszközök csoportosítása. 
Menetrendek vizsgálata. 
A kerékpározás szabályai. 
Önállóságra törekvés az utazásnál.	Tudjon tájékozódni a lakóhelyen közlekedő tömegközlekedési eszköz (busz) menetrendjében. 
Tudjon kerékpározni forgalom elől elzárt területen.	
Gazdálkodáskultúra	
A család jövedelme, zsebpénz, takarékosság.		
Egészségkultúra	
Napirend. 
Egészséges életmód. 
A környezet és ruházat tisztán tartása. 
Egészségkárosító szerek (nikotin, drog, alkohol). 
Az emberi test működésének alapvető ismeretei. Testünk felépítése, tápanyagok, fogak. 
Felkészülés a külső-belső változásokra. 
Személyi higiéniára való igény. 
Egészséget károsító szerek elutasítása. 
Egészséges életmód tudatos kialakítása. 
Egészségügyi ellátás ismerete, segítségnyújtás, hívás. 
Gyógyszerfogyasztás.	Ismerje az egészséges életmód elemi szabályait, az egészséges tápanyagokat. 
Tartsa be az elemi higiéniás szabályokat. 
Utasítsa el a káros élvezeti szereket. 
Tudja elmondani a teendőket betegség vagy baleset esetén. 
Tudja, gyógyszert csak felnőtt engedélyével vehet be.	
Biztonságkultúra	
Kalapács, harapófogó balesetmentes használata. 

Hulladékok újrahasznosításának világméretű szükségessége.	Tudja a munkaeszközöket, háztartási eszközöket balesetmentesen használni. 
Lássa be az újrahasznosítás jelentőségét.	
Fogyasztói kultúra	
A rádió és a televízió hatásai a vásárlási szokásainkra. 		
Szabadidő-kultúra	
(más pontokkal együtt tárgyalva)		
Információs kultúra	
(más pontokkal együtt tárgyalva)	Ismerje a tárgyformáló művészetet. 
Próbáljon önálló véleményt alkotni a látottakról.	
Pályaorientáció	
(más pontokkal együtt tárgyalva)		
Követelmény
- A műszaki rajz leolvasásának ismerete.
- Alaprajz, nézetrajz készítése önállóan.
- Mérés centiméteres pontossággal.
- Rend, tisztaság megtartása munka közben.
- Munkaeszközök karbantartásának fontossága, gondozása.
- A lakás belső terei, azok funkciói.
- Díszítőelemek használata, a lakás otthonossá tétele.
- Önellátás otthon, iskolában, segítés.
- Ésszerű takarékosság idővel, pénzzel, energiával.
- Szolgáltatások megfelelő igénybevétele.
- Részvétel tárgykészítő tevékenységben - tárgykészítés saját ötlet alapján.
- A célszerű és takarékos anyagfelhasználás.
- Rend, tisztaság munka közben.
- A készítendő tárgy sajátosságaihoz illő anyag és munkaeszköz választása.
- A tárgy rendeltetése, funkciója, anyaga, alakja és mérete közötti kapcsolat felismerése.
- Jártasság a gyalogos és a kerékpáros közlekedés szabályainak alkalmazásában.
- Az egészséges életmód elemi szabályának ismerete.
- A teendők megnevezése egyes betegségeknél - a mentők telefonszáma.
- Ismerje a háztartásban használatos eszközök és gépek rendeltetését és használatát.
TESTNEVELÉS ÉS SPORT
1-4. évfolyam
Bevezető
Cél
Az iskolai testnevelés és sport az iskola egységes nevelő-oktató munkájának szerves részeként a testkultúra eszközeinek (testgyakorlatok, mozgásos játékok, sportági tevékenységek és az ezekhez kapcsolódó intellektuális ismeretek), valamint a természet egészségfejlesztő tényezőinek integrált hatásaként hozzájárul ahhoz, hogy a tanulók életigenlő, az egészséget saját értékrendjükben kiemelt helyen kezelő személyiséggé váljanak. Ennek feltétele, hogy ismerjék motorikus képességeik szintjét, a motorikus képességek fejlesztésének és/vagy fenntartásának módját, legyen személyes és társas élményük a mozgásos játék, a versengés öröme. A testnevelés és a sport hozzájárul ahhoz, hogy a diákok megbecsülik társaik teljesítményét, motorikusan képzettek, mozgásuk kulturált, felismerik a testnevelés és a sport egészségügyi és prevenciós értékeit.
- A képességfejlesztés az egyéni adottságoknak és szenzibilis fázisoknak megfelelő legyen. Alakuljon ki a tanulókban az igény az iskolán kívüli és az iskola utáni önállóan végzett mozgásos tevékenységre. Ehhez kapjanak megfelelő mennyiségű és minőségű információt.
- A megfelelő mozgásanyag minden tanulóval történő rendszeres végzésével, valamint a gerinc- és ízületvédelmi szempontok alkalmazásával el kell érni, hogy a tanulók biomechanikailag helyes testtartása kialakuljon, automatizálódjon és fennmaradjon.
Követelmény
- El kell érni, hogy igényükké váljon az egészséges életmód, ezért kezeljék kiemelt helyen az egészség megőrzését. Ismerjék saját motorikus képességeiket, azok fejlesztésének, fenntartásának módjait. Ismerjék és igényeljék a mozgásos játékok, a versengés örömét.
- Becsüljék meg társaik teljesítményét. Mozgásuk koordinált, esztétikus és kulturált legyen. Váljék életmódjuk részévé a rendszeres fizikai aktivitás. Legyenek képesek a természetes mozgások tökéletes végrehajtására.
- Fejlődjön akaratuk, kitartásuk és egyéb erkölcsi tulajdonságaik.
- Fizikai képzettségük életkoruknak megfelelő legyen. Ismerjék és alkalmazzák az ismertebb sportágak, sportjátékok alaptechnikáit, szabályait.
- Alakuljon ki megfelelő higiéniai alap az egészséges sportoláshoz, illetve sportolás utáni tisztálkodáshoz.
- Alakuljon ki, automatizálódjon és maradjon fenn a tanulókban a biomechanikailag helyes testtartás.
Megjegyzés
- A tantervben nincs meghatározva kötelező törzsanyag, előírt sportágak, és az sincs megkötve, hány órát kell fordítani egyes mozgások oktatására. Minden testnevelő a saját iskolai körülményeihez igazíthatja tanmenete elkészítését.
- A tanterv kidolgozása az alsó tagozattól kezdődik. A tanterv egy évfolyamon belül több mozgásanyagra van bontva, melyek a meglevő tudásra épülve évről-évre egyre nehezebb, bonyolultabb mozgásokkal egészülnek ki.
- A tanterv új, nem hagyományos sportágakkal bővíthető az iskola adottságainak megfelelően. A tanítás heti két és fél órában folyik, de a tanterv rugalmassága lehetővé teszi a kisebb, illetve nagyobb óraszámot is.
Értékelés
- A követelményrendszer akkor adhat reális visszajelzést a tantervi cél teljesítéséről, ha értékelési szempontjait a nevelésben, az oktatásban és a képzésben felmutatott értékek.
- A nevelést a tanulók aktivitásának, és a szabály, valamint morális rendszerhez való viszonyulásuk felbecsülésén, az oktatást a sportágban mutatott teljesítmények, a képzést a tanulók teljesítményeinek önmagukhoz viszonyított fejlődése alapján értékeljük. Ezek szabályozott összevetését kidolgoztuk. A tanulók neveltsége és képzettsége a célrendszerben jelzett követelményeknek megfelelően az érdemjegyben jelenik meg. Az egyszempontú teljesítményértékelésen alapuló követelmények hibáit ismerjük. A tanulók adottságai - a pedagógiai közhit szerint - erősebben befolyásolják teljesítőképességüket a testnevelésben, mint az elméleti tantárgyakban. Ahhoz tehát, hogy a teljesítmények is értékelési szempontként szerepelhessenek: esélyt kell adni arra, hogy a hátrányos fizikai adottságokkal rendelkezők is jó értékelést szerezhessenek.
- Az esélyjavítás egyik lehetősége a differenciált tananyag kijelöléshez adott módszertani alternatívák alkalmazásával valósítható meg. Az értékelés differenciálásának másik lehetőségét az alkati és az alapvető fizikai adottságok felmérésére készített táblázatok értékelésmódosító szempontkénti felhasználása biztosítja.
- A tanulók neveltsége lényeges tényező egy reális értékelési rendszerben. A tanulók neveltségét (funkcionálisan) tanórai és tanórán kívüli testedzésben felmutatott aktivitásuk és a testedzések szabály, valamint erkölcsi rendjéhez (fair play) viszonyított cselekedeteik alapján lehet jellemezni.
- A tanulói munka értékelésében az „elégséges” szint megállapítása nevelési alapkövetelmény alapján történik, amelyet az oktatásban és képzésben nyújtott gyenge teljesítmény nem ronthat le. Az alapkövetelmény teljesítése a legalább „elégséges” minősítés feltétele. Ez az egyetlen értékelési szint, amely nem tananyagfüggő és nem mérhető teljesítményszinthez kötött. Ennek oka az, hogy a tanulók adottságait ilyen módon lehet/kell figyelembe venni.
- A követelmény és értékelés összefüggése:
- A követelmény megfogalmazás funkcionális alapon közelít a célhoz. A célra vonatkozó közvetlen követelmény megfogalmazást az értékelés és osztályozás motiváló hatásaival segíti.
- Az értékelés, osztályozás:
- A neveltség szintjét becsléssel mérjük a munka aktivitásán, a szabályos egészségőrző és erkölcsös cselekvés értékelésén alapul.
- Az oktatás szintjét a sportteljesítményekhez, az országos standardokhoz vagy az elsajátításra előírt tananyagmennyiséghez és minőséghez viszonyítjuk.
- A képzés szintjének alapját a tanulók önmagukhoz viszonyított fejlődése adja.
- A tantervi követelmények működése: A tanuló iskolai munkáját végzi, a tanterv és az iskola, testnevelő tanár által meghatározott és előírt követelmények és értékelés ismeretében. A tanár tehát a három szint alapján minősíti a tanuló munkáját, majd érdemjegyeket, ezek összegzéseként félévi és év végi osztályzatot ad.
- Az értékelő rendszer működésének alapfeltétele az, hogy a testnevelést és gyógytestnevelést tanítók megfeleljenek a következő elvárásnak:
- A testnevelés egészében érvényesítsék a gerinc-ízületvédelem szabályainak alkalmazását, minden tanulóval rendszeresen végezzék a biomechanikailag helyes testtartást kialakító, automatizáló és fenntartó mozgásanyagot. A testnevelés egésze örömöt és sikerélményt nyújtson a tanulóknak, még az eltérő testi adottságú tanulóknak is.
- A tárgyi feltételek arányában igyekezzék sokoldalú, harmonikus nevelési és képzési alapot biztosítani.
- Igazságosan és következetesen értékelje tanítványait.
1-2. évfolyam
Óraszám: 3 óra/hét
Részei:
- Rendgyakorlatok
- Gimnasztika
- Járások és futások
- Szökdelések
- Ugrások
- Dobások
- Támasz-, függő- és egyensúlygyakorlatok
- Labdás gyakorlatok
- Küzdő feladatok és játékok
- Foglakozások a szabadban
- Úszás
Megjegyzés:
A tanterv az első két évet egyetlen egységként kezeli. A gyerekek iskolába lépésük idején igen eltérő képességűek, tudásúak. A tanulók fizikai és szellemi tulajdonságait a második év végére lehet megközelítőleg azonos szintre hozni.
Rendgyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Elemi szervezési feladatok megoldásához szükséges alapvető alaki gyakorlatok és vezényszavak ismerete. (Oszlop-, sorbaállás, Jobbra át, balra át, Lépés indulj, Lépés állj, stb.)	Értsék a vezényszavakat, tudják végrehajtani. 
Legyenek képesek összerendezett, fegyelmezett mozgásra, viselkedésre.	Hajtsák végre a vezényszónak megfelelő alakzatot.	
Gimnasztika
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
A gimnasztika játékos és határozott formájú egyszerűbb, 2-4 üteű szabad-, társas-, kéziszergyakorlatai. Játékos zenére végzett gyakorlatok. Labda, ugrálókötél gyakorlatok. Pad, bordásfal és társasgyakorlatok. A biomechanikailag helyes testtartást tudatosító, kialakító, automatizáló és fenntartó gyakorlatok rendszeres végzése. A korosztály jellemzőinek megfelelő illesztéssel a testnevelési óra többi eleméhez.	Bemutatás után ütemre végezzék az elmondott gyakorlatokat. A gimnasztikai gyakorlatok segítségével a testrészek fokozatos sokoldalú terhelése, erősítése. 
Állóképesség fejlesztése. Aktív és egyre tudatosabb testmozgással előzzék meg a testtartási rendellenességek kialakulását.	Gimnasztikai gyakorlatok végzése bemutatott v. a pedagógus által elmondott utasítások alapján.	
Járások és futások
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Járások, futások, utánzó és szerep játékok. 
A gyakorlását biztosító fogójátékok, egyéni-, sor- és váltóversenyek futásfeladatokkal. 
Tartós futás, gyorsfutás, futás irányváltoztatással, akadálykerüléssel.	Tudjanak gyorsan, illetve kitartóan futni, iramukat a távhoz és a terephez igazítani, futás közben akadályokat leküzdeni. 
Utánzó járások segítsék helyes testtartásukat, erősítsék lábboltozataikat.	Változó feltételeknek megfelelően tudja szabályozni járását, futását. 
Tudjon 6-8 percig futni megállás nélkül. Tudjon futni iram- és irányváltoztatással, tárgykerüléssel stb. Tudjon 30 m-t maximális sebességgel lefutni.	
Szökdelések és ugrások
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Szökdelések egy, váltott, páros lábon meghatározott távolságig, különböző módon és feltételek között, kéziszer (ugrálókötél) segítségével is. Helyből és nekifutással végzett természetes ugrásfeladatok és kapcsolódó játékok, versenyugrások. Tudjanak tartósabb ideig ugrálókötéllel ugrálni. Tudjanak sorozatugrást, fel- és leugrást, ugrást távolba, átugrást végezni.	Különböző szökdelések, utánzó játékos ugrások koordinált végrehajtása. Eszközök, tárgyakra való le-, fel-, átugrások, szökdelések, ezek összekapcsolása. Sajátítsák el a különböző ugrások, szökdelések végrehajtásának helyes technikáját. Ügyesség fejlesztés.	Helyből és nekifutással történő ugrások összerendezett végrehajtása. 
Ugrókötél gyakorlatok 30 mp-ig folyamatosan. Helyből távolugrás: 
fiú: 119 - 128 cm, 
lány: 114 - 118 cm.	
Dobások
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Különböző méretű és súlyú labdák távolba és célbajuttatása gurítással, hajítással egy és két kézzel. 
Dobással kombinált játékok és versengések.	Egymástól eltérő dobásmódok végrehajtása. 
Dobókészség kialakítása: egykezes felsődobás. Figyelem összpontosítása a célbedobásnál.	A tevékenység céljának megfelelően használja a labdát, próbálja a technikát minél pontosabban gyakorolni. Ismerje a használt szerek nevét. Célbedobás zsámolyra, karikába 6 m-ről. 
Távolba dobás kislabdával 
Fiú: 14-20 m. Lány: 13-14 m.	
Támasz-, függés- és egyensúlygyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Játékos támasz és függésgyakorlatok talajon, zsámolyon, bordásfalon, mászókán. 
Egyensúlygyakorlatok, járások vonalon, padon feladatokkal. 
Játékok, versengések. 
Gurulóátfordulás előre-hátra, tarkóállás. 
Bordásfal gyakorlatok. 
Lebegőállás, mérlegállási kísérletek.	Sajátítsanak el egyszerű tornajellegű támasz és függéshelyzeteket, legyenek képesek hely- és helyzetváltoztatásokra támaszban és függésben 

Életkoruknak megfelelően fejlett izomzattal legyenek képesek uralni testtömegüket a játékos feladathelyzetekben. 

Fejlődjön kondicionális és koordinációs képességük, mozgásos cselekvésbiztonságuk.	Legyen képes különböző játékos és egyszerű egyensúlygyakorlatok elvégzésére változó körülményekkel. 
A testtömeg megtartása függésben és támaszban. 
Mászókötélen mászókulcsolással mászási kísérletek. 
Tudja bemutatni az órán tanult támasz és egyensúly gyakorlatokat önállóan.	
Labdás gyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
A labdakezelés egyszerű módjai, ezek alkalmazása testnevelési játékokban. 
Egyszerű labdajátékok. Labdagurítás, elkapás, feldobás, labdapattogtatás, dobás távolba, célba, utánzójárásban labda terelgetése.	Ügyesség, elemi szintű játék és együttműködési készség. Szabályok betartása, becsületes játék. 
Labdaérzék fejlesztése.	Labdajátékok. Tudja a labdát gurítani, vezetni, feldobni, elkapni, a tanult átadási módokkal a társnak átadni. 
Szlalom labdavezetés 15 m-es pályán. 
Labdaadogatás párokban 1 perc 3 m-es távolságból 30-40 átadás.	
Küzdő feladatok és játékok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Húzások, tolások párokban, csoportokban. 
Emelések, hordások	Elemi és speciális ügyesség a páros küzdelmekben.	Kulturált, sportszerű test-test elleni küzdelem elfogadása és végrehajtása.	
Foglalkozások a szabadban
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
	Edzettség az időjárás kellemetlen hatásainak elviselésére. 
Alkalmazkodóképesség kialakítása.	Speciális szabadtéri játékok, sorversenyek, évszaktól függően. (Ugróiskolák, fogócskák, labdázás.) Rendszeres mozgásos tevékenységek a szabadban.	
Úszás
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Vízhez szoktató játékok. Siklások hason és háton. 
Kar- és lábtempó választott úszásnemben, ezek összehangolása, levegővétel. 
Játékok a vízben.	Vízbiztonság szerzése. 
Gyakorlottság egy úszásmódban. Légzőgyakorlatok.	Az uszoda és a természetes vizek ismerete. 
Vízbiztonság. 
8-10 m biztonságos leúszása segédeszközök nélkül.	
3. évfolyam
Óraszám: 3 óra/hét
Részei:
- Rendgyakorlatok
- Gimnasztika
- Járások és futások
- Szökdelések
- Ugrások
- Dobások
- Támasz-, függő- és egyensúlygyakorlatok
- Labdás gyakorlatok
- Küzdő feladatok és játékok
- Foglakozások a szabadban
- Úszás
Rendgyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Sorakozás kétsoros vonalban: igazodás, takarás, jelentésadás. Testfordulatok helyben, két ütemben. Járás ütemtartással. Nyitódások és záródások, fejlődések és szakadozások járás közben.	Legyenek képesek: 
- a gyakorlatokra vonatkozó szakkifejezéseket megérteni, a gyakorlóhelyek, -szerek és eszközök nevét ismerni, az öltözői rendet, a higiénés szokásokat kialakítani; 
- az óraszervezés szempontjából szükséges foglalkozási formákat és alakzatokat felismerni, azokat együttesen, gyorsan és célszerűen végrehajtani; 	Alakzatok felvétele és változtatása a reprodukálás szintjén.	
Gimnasztika
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Határozott formájú szabad-, társas- és kéziszergyakorlatok. Feladatok ritmusra, énekre, zenére. Játékos képességfejlesztés. Testnevelési és egyéb játékok. Húzódzkodási kísérletek. A biomechanikailag helyes testtartást tudatosító, kialakító, automatizáló és fenntartó gyakorlatok rendszeres végzése. A korosztály jellemzőinek megfelelő illesztéssel a testnevelési óra többi eleméhez.	A tanult gimnasztikai gyakorlatokból összeállított mozgásokat folyamatosan és pontosan a pedagógus utasításainak megfelelően (ütemtartással és zenére is) végrehajtani, a játékos képességfejlesztő gyakorlatokat, testnevelési játékokat és sportszerű test-test elleni küzdelem fogásait elsajátítani.	Gimnasztikai gyakorlatok végzése a pedagógus utasításainak megfelelően.	
Járások és futások
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Járás, futás zenére, ütemtartással. 

Futóiskola feladatok, futó- és fogójátékok. Kitartó és gyorsfutások. Gyorsindulások. 
Térdelő- és állórajt. 

Állóképességi futások egyenletes tempóban. 
	Rendelkezzenek a tanulók általános futókészséggel (ami a későbbiekben az atlétikus mozgásokban és a sportjátékokban alapvetően szükségessé válik). 
Tudjanak 8-9 percig kitartóan futni, vagy futómozgást tartalmazó tevékenységet(játékot) végezni, illetve a változó feltételeknek megfelelően futásukat szabályozni. 	A változó feltételeknek megfelelően tudja szabályozni járását, futását. 
A helyből és nekifutással történő ugrások összerendezett végrehajtása. 
A tevékenység céljának és a labda sajátosságainak megfelelő dobásmód megválasztása és végrehajtása. 	
Szökdelések és ugrások
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Szökdelő iskola, váltott lábú szökdelés elsajátítása. Akadályversenyek ugró, szökdelő feladatokkal. 
Kötéláthajtások. 
Távolugrás néhány lépés nekifutásból, elugrósávból.	Legyenek képesek a helyből és nekifutással történő ugrásokat összerendezetten végrehajtani (hangsúlyozott elrugaszkodás, a kar- és lábmunka összhangjának megteremtése) 
Ugrókötelezésnél 1 perc alatt meghatározott ugrásszámot teljesíteni.	A helyből és nekifutással történő ugrások összerendezett végrehajtása.	
Dobások
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Hajítások és dobások egy és két kézzel távolba és célba különböző méretű labdával. 
Kislabdahajítás állóhelyből, kilépéssel harántterpeszbe, lassú sétából távolba.	A hajító mozdulat helyes végrehajtása. 
Egymástól eltérő dobásmódok végrehajtása.	A tevékenység céljának és a labda sajátosságainak megfelelő dobásmód megválasztása és végrehajtása. 	
Labdás gyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
A labda egyéni elképzelés szerinti mozgatása (dobással, rúgással, labdavezetéssel) és birtokbavétele. Célzott dobások mozgó társra. Az elsajátított mozgások versenyhelyzetben való alkalmazása.	Legyen képes a labdát kézzel, illetve lábbal vezetni, továbbítani, birtokba venni (a játékokban sikerélményt biztosító szinten). Alkalmazkodjon a mozgó labdához és a társakhoz, különítse el a támadó- és a védőmozgást, ismerje fel a megoldási lehetőségeket, tartsa be a játék és magatartási szabályokat.	Vegyen részt többféle labdajátékokban.	
Értékelés:
Az értékelés gyakorlati bemutatással történik egyénileg, párokban vagy csapat formában.
4. évfolyam
Óraszám: 3 óra/hét
Részei:
- Rendgyakorlatok
- Gimnasztika
- Járások és futások
- Szökdelések
- Ugrások
- Dobások
- Támasz-, függő- és egyensúlygyakorlatok
- Labdás gyakorlatok
- Küzdő feladatok és játékok
- Foglakozások a szabadban
- Úszás
Rendgyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
(Az előző évfolyamban tanultak gyakorlása.) 
A menet megindítása és megállítása ütemtartással. Fejlődések és szakadozások járás és futás közben. 
Többsoros vonal, oszlop alakítása.	Legyenek képesek: 
- a gyakorlatokra vonatkozó szakkifejezéseket megérteni, a gyakorlóhelyek, -szerek és eszközök nevét ismerni, az öltözői rendet, a higiénés szokásokat kialakítani; 
- az óraszervezés szempontjából szükséges foglalkozási formákat és alakzatokat felismerni, azokat együttesen, gyorsan és célszerűen végrehajtani.	Alakzatok felvétele és változtatása a reprodukálás szintjén.	
Gimnasztika
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Határozott formájú 4-8 ütemű szabad-, társas-, kéziszer-, pad- és bordásfalgyakorlatok. 
Feladatok ritmusra, zenére. Tartásjavító gyakorlatok. 
Játékos képességfejlesztés. Testnevelési és egyéb játékok. 	A tanult gimnasztikai gyakorlatokból összeállított mozgások folyamatos és pontos, a pedagógus utasításainak megfelelő (ütemtartással és zenére is) végrehajtása.	Gimnasztikai gyakorlatok végzése a pedagógus utasításainak megfelelően, majd önállóan is.	
Járások és futások
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Járások, futások feladatokkal. 
Kitartó futások 10-12 percig. 
A járások, futások, gyors indulások gyakorlását biztosító játékok, versengések. 
Térdelő és állórajtok.	Legyen képes a különböző tempójú járások és futások végrehajtására. 
Legyen képes kitartó futásra 10-12 percig saját tempóban. 	A változó feltételeknek megfelelően tudja szabályozni járását futását. 
Hajtsa végre az indítás jeleinek megfelelő mozgáselemeket.	
Szökdelések és ugrások
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Szökdelő iskolák, sorozatugrások egy- és páros lábon. Ugróláb kiválasztása. 
Emelkedő szekrénysoron való felfutás, majd leugrás. Szökdelések emelkedőre. 
Távolugrás meghatározott elugró helyről. Távolugró versenyek.	A le, fel, át, sorozat szökdelések, ugrások koordinált végrehajtása helyben, tovahaladással, fordulatokkal. 
Készüljön fel és viselje el a talajfogás hatásait. Legyen képes elviselni a kisebb ütközéseket, fejlődjön talajfogásának biztonsága.	Közepes lendületű nekifutással végrehajtott ugrások hangsúlyozott elrugaszkodással, harmonikusan. 
Helyből távolugrás 
fiú: 120 cm, 
lány: 100 cm.	
Dobások
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Hajítási kísérletek kidobó állásból befordulással és nekifutással. 
Medicinlabda dobás, vetés, lökés helyből és különböző testhelyzetekből. 
Dobásos testnevelési játékok.	Legyen képes kiválasztani a dobófeladatnak legmegfelelőbb mozgásformát. 
A hajító és lökő mozdulat kialakítása, fejlesztése.	A megfelelő dobásmód kiválasztása és végrehajtása. 
Célbadobások.	
Támasz-, függés- és egyensúlygyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Eddig tanult elemek magasabb szinten való elsajátítása. 
Vetődés mellső fekvőtámaszból hátsó fekvőtámaszba. 
Kézállásba lendülés bordásfalnál társ segítségével. 
Magas gurulóátfordulások előre. 
Kézen átfordulások oldalt. Spárgák. 
Padon, alacsony gerendán járások, szökkenések, fordulatok, lábcserék, leugrások. 
Felguggolás, függőleges repülés 2-3 részes szekrényen. 
Leugrások bordásfalról. 
Kötélmászás fél- vagy teljes magasságig. 
Játékok, versengések.	Bonyolultabb tornaelemek elsajátítása. 
Térbeli tájékozódó képesség fejlesztése. 
Izomérzékelés alakítása és fejlesztése. 
Tornagyakorlatok koordinált és esztétikus végrehajtása. 	Testtömegük megtartása támaszban és függésben, majd mozgás közben.	
Labdás gyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Labdaátadások és -átvételek (helyben és mozgás közben). Labdavezetések (irányváltoztatással is.) Fejelési kísérletek párokban. A labda levegőben tartása kézzel, lábbal és fejjel. Megállások labdavezetésből és társtól kapott labdával. Sportjátékok előkészítése labdás játékokkal, versengésekkel.	A labdát kézzel, illetve lábbal vezetni, továbbítani, birtokba venni (a játékokban sikerélményt biztosító szinten), továbbá a mozgó labdához és a társakhoz alkalmazkodni, a támadó- és a védőmozgást elkülöníteni, a megoldási lehetőségeket felismerni, a játék és magatartási szabályokat betartani.	Vegyen részt többféle labdajátékban.	
Küzdőfeladatok és játékok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Esések, gurulások, tompítások. Szabadulás fogásból. 
Birkózó jellegű küzdőjátékok.	Speciális ügyesség a páros küzdelmekben. 
A siker és a kudarc sportszerű elviselése a küzdő feladatokban és a játékokban. 	A kulturált test-test elleni harc elfogadása és betartása. 	
Foglalkozások a szabadban
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
	Edzettség az időjárás kellemetlen hatásainak legyőzésére. 
Az alkalmazkodóképesség kialakítása az időjárási viszonyokhoz.	Speciális szabadtéri játékok. 
Rendszeres mozgásos tevékenységek végzése.	
Úszás
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az elsajátított úszásnem mellett egy további technika alapjainak elsajátítása 
Játékok, versenyek. Futó-, fogó-, küzdőjátékok.	Biztonságos mozgás a vízben. 
Alapfokú úszástudás. 
Helyes légzőtechnika kialakítása.	Meghatározott távolság biztonságos leúszása helyes technikával.	
II. FELSŐ TAGOZAT
BEVEZETÉS
Az iskolai nevelés-oktatás közös értékeit, kulcskompetenciáit, fejlesztési feladatait - általános szinten - a NAT 2003 fogalmazza meg. A feldolgozandó konkrét tartalmak a középszintű érettségi vizsgakövetelményekben találhatók. E két dokumentum úgy biztosít egységes alapot közoktatásunk elvi, szemléleti, cél és feladatbeli, tartalmi, szerkezeti meghatározásához, hogy egyben önállóságot is biztosít a - különböző körülmények között dolgozó - magyarországi iskolák számára munkájuk alapdokumentumainak differenciált elkészítéséhez.
A differenciálást megtervező helyi terveknek a NAT „lágy” folyamatszabályozására és a középszintű érettségi vizsgakövetelmények „kemény” kimeneti szabályozására - mint közös alapra - kell épülnie. Így a tanároknak és az iskoláknak általunk javasolt, konkrét segítséget adó, adaptálható kerettantervi rendszerünknek is ezek alapján kell meghatározni: a tantárgyak nevét, a tartalmát és ezek időbeli elrendezését, a kiemelt célokat, követelményeket és ajánlott módszereket, az egyes szakaszok befejező évfolyamának kimeneti követelményeit stb.
Az iskolák céljai, feladatai és működési feltételei ugyan lényegesen különbözhetnek egymástól, de többségüknek valójában ugyanazokkal az alapvető feladatokkal és nehézségekkel kell megbirkózniuk. Ez a kerettantervrendszer a többségnek szeretne segítséget adni a helyi pedagógiai programok és azon belül az egyes tantárgyak helyi terveinek elkészítéséhez.
A helyi pedagógiai programok és tantervek elkészítését elősegítő gondolatok, javaslatok
A NAT 2003 alapelveit elfogadva és a középfokú érettségi követelményeket tudomásul véve fontosnak tartjuk előre bocsátani az általunk kiemelt hangsúllyal kezelt gondolatokat és a változások jogosságát bemutató „helyzetképeket” (amiben, néhány helyen, pl. az Alapgondolatok, rendezőelvek és a Bevezetés című részekben túlléptük a kerettantervekkel szemben támasztott igényeket), hogy javaslataink érthetőbbek, elfogadhatóbbak és így jobban átvehetők legyenek.
Gondolatainkat igyekeztünk úgy felépíteni, hogy azok a felhasználók igényeinek széles körben megfeleljenek, minél nagyobb része beépíthető legyen a helyi igényeknek és elképzeléseknek megfelelő dokumentumokba.
Az alsó tagozat (1-4. évfolyam) kerettanterveit egy rendszerbe fogtuk össze, hogy az a könnyebb kezelhetőség mellett, világosabban érzékeltesse e pedagógiai szakasz súlyát, sajátosságait és az egyes részei jobban összehangolhatók legyenek.
A felső tagozatra és a középiskolára (5-12. évfolyamokra) készült kerettanterveket ráépítettük az alsó tagozatosra, és két összekapcsolt egységben, de együtt néhány tantárgynál lineáris felépítésben - kezeltük azokat. Arra törekedtünk, hogy az - iskolarendszerünk jelenlegi tagozódása miatt formailag elkülönült - alapozó, fejlesztő és megszilárdító, elmélyítő szakaszok kerettantervei szoros egységet alkotva együtt jelenjenek meg. Így a nevelés-oktatás két nagy szakaszában dolgozó tanárok (felső tagozat, középiskola) alaposabban és könnyebben megismerhetik egymás feladatait, az egymás területén megvalósuló változásokat. A szokásos érettségi tantárgyaknál a kétszintű érettségire történő felkészítés újszerű feladatit, külön tantervekkel igyekszünk segíteni.
A javasolt tevékenységek megvalósításához szükséges eszközigények minimumát az átlagos helyzetben levő iskolák jelenlegi lehetőségeinek megfelelően képzeltük el.
Kerettanterveinkben igyekeztünk a NAT elveit és a középszintű érettségi követelmények igényét - ami elvileg az általános műveltség élethivatástól független részét kellene, hogy jelentse - úgy teljesíteni, hogy azok az iskolai közösségek saját gondolatai alapján, minél több iskolában jól megvalósíthatók legyenek. Ezért ajánlásainkban az előírások és az ésszerűség keretein belül tartottuk a tartalmi követelményeket.
Ezt a kerettantervrendszert egy kidolgozandó pedagógiai rendszer részének tekintjük és fokozatosan kiegészítjük a Mozaik Kiadó tanmenetekkel, tankönyvekkel, munkafüzetekkel, feladatlapokkal stb. Továbbra is tervezzük a programok alkalmazását elősegítő szakmai, módszertani előadásainkat, tanácsadásainkat és a programok fejlesztését, „karbantartását”.
ALAPGONDOLATOK, RENDEZŐELVEK
Közoktatásunk változását szükségessé tevő legfontosabb okok
Az általános iskolák szempontjából legfontosabb változás az, hogy az általános műveltség alapjainak biztosítása 18 éves korig tolódott ki. Így ezen a területen a mindenkire vonatkozó minőségi előrelépés igénye ebben az időkeretben túlterhelés nélkül is megvalósítható lehet. Mivel az általános iskolák ennek a feladatnak csak az első, alapozó, fejlesztő szakaszában vesznek részt, nem kényszerülnek nevelő-oktató munkájukban, a tantárgyak tartalmának kiválasztásában még viszonylagos teljességre sem. Csak a saját feladatuk megvalósítására, a középiskolára történő felkészítésre, a tananyag feldolgozási folyamatának logikai megalapozottságára és a nevelés lehetőségeinek biztosítására kell vigyázniuk. Ezzel több idő és energia juthat a hatékonyabb módszerek alkalmazására, személyiség- és közösségfejlesztés megfelelő szintre emelésére és sok más eddigi gond megoldására. Ezzel elérhető, hogy amennyiben a követelmények teljesíthetők, az iskolai munka a többség számára sikerélményekkel járjon.
A középiskolák számára a legnagyobb kihívást napjainkban az jelenti, hogy egyszerre jelenik meg az igény náluk a (jó értelemben vett) „elit” képzés szakmai színvonalára, valamint a korszerű általános műveltség megalapozására és a kibővült nevelési feladatok megvalósítására. Ennek eleget tenni - a ma már szerényebb képességű és kevésbé céltudatos tanulókat is magába foglaló osztályokban - csak megfelelő szervezeti keretek között (pl. középszint és emeltszint szétválasztása az érettségi felkészítésben stb.), új szemlélettel, a körülményekhez igazított többszintű rugalmas cél- feladat- és értékelési rendszerrel, alkalmasabb módszerekkel stb. lehet. Ezeket a feltételeket az előttünk álló évtizedben mindenképpen meg kell teremteni, akár a felmenő rendszerű NAT-tal, akár másként (esetleg azt megelőzően, mert pl. a kétszintű érettségi bevezetése megelőzi a NAT-ot).
A fenti indokok is azt erősítik, hogy mind az egyéni élet, mind a társadalom és gazdaság területén bekövetkező változások jogos igényeinek teljesítése érdekében - a ma is érvényes értékek megtartása mellett - a közoktatásban jelentős változásokra van szükség. Ezért minden képzési szakaszában - az életkori sajátságoknak megfelelően - figyelembe kell venni többek között a következőket.
Napjainkban egyre sokoldalúbb és magabiztosabb tájékozódási képességet és tájékozottságot követel meg mindenkitől az életfeltételek kialakítása és a társadalomba való beilleszkedés, mint eddig:
- a társadalmi jelenségek, folyamatok, kapcsolatrendszerek megértése, befolyásolása és a hozzájuk való alkalmazkodás területén;
- a természettel kialakítandó kapcsolatokban, a kölcsönhatás-rendszerek felismerésében, a környezetvédelemben;
- a korszerű technikák megismerésében és alkalmazásában;
- az információk megszerzésében, kezelésében és felhasználásában;
Egyre nagyobb tudatosságra, felkészültségre és fejlettebb döntési képességre van szüksége mindenkinek:
- az egyéni és közerkölcs lényegének megismerésében, társadalmi értékeinek megértésében, elfogadásában, javításában és megkövetelésében;
- a társadalmi beilleszkedéshez szükséges szociális és cselekvési kompetenciák megszerzéséhez;
- az egyén és közösség számára egyaránt fontos személyiség- és közösségfejlesztés fontosságának felismerésében, megértésében és megvalósításában;
- a demokrácia, az alapvető emberi jogok ismeretében, értékelésében, alkalmazásában és megvédésében;
- a helyes én-, nemzet- valamint európai azonosságtudat kialakításában és helyes arányú összehangolásában;
- a nemzeti értékek és hagyományok megbecsülésében;
- a különböző kultúrák és általában a „másság” iránti nyitottság elfogadásában;
- a termelés és fogyasztás kapcsolatának, növekedésük következményeinek, valamint korlátainak, a Föld ezekkel kapcsolatos globális problémáinak felismerésében, megoldásában;
- önmagunk és környezetünk egészségéért vállalt felelősségben, az egészséges életmód kialakításában;
- a környezet- és a fogyasztóvédelemben fontosságának megértésében, lehetőségeinek érvényesítésében;
- az alkalmazni képes tudás fontosságának felismerésében és a megszerzéséhez nélkülözhetetlen munka felvállalásában;
- az élethosszig tartó önálló tanulás elfogadásában és módszereinek elsajátításában;
- a pályaválasztás megalapozásában, az ezzel kapcsolatos tennivalók teljesítésében;
- az egyre gyakoribb döntési helyzetek helyes (mások és a közösségek jogait, érdekeit nem sértő) megoldásának keresésében; stb.
Mindez magasabb szintű erkölcsiséget, általános műveltséget, korszerűbb és erősebb elméleti alapokra épülő szaktudást követel meg. Ugyanakkor az egyén minden ismerete, készsége, képessége csak alkalmazásra kész szinten jelent igazi értéket. Ezek megszerzéséhez nélkülözhetetlen a tanulók tudatos, önkéntes, aktív, segítőkész együttműködése az iskolával.
A tanulók érdeklődésének felkeltése és fenntartása érdekében sikerélményekre, az iskolai munkával járó erőfeszítések, eredmények elismerésére, megerősítésére van szükség. Ennek előfeltétele az, hogy:
- segítsük a tanulók által különféle forrásokból (tapasztalatok, TV, rádió, Internet, folyóiratok, barátok stb.) rendszerezetlenül megszerzett ismeretek szelektálását, áttekinthetőbbé, rendszerbe foglalttá tételét, igazságtartalmának vizsgálatát és ezekhez kapcsoljuk az új tudást;
- mutassuk meg, hogy az iskolában megalapozott általános műveltség értékesebbé teszi az embert, és az ott szerzett tudás használható a gyakorlatban;
- erősítsük a tanulói önállóságot, biztosítsuk a nevelés-oktatás folyamatában az ismeretszerzést elősegítő, irányító tevékenységünk elsődlegességét;
- kapcsoljuk össze az emberi tudást, valamint a társadalom, a gazdaság, az életminőség fejlődését, mutassuk meg a sokféle emberi érték és az egyén boldogulásának (nem mindig egyértelmű) kapcsolatát;
- gondoljuk át követelményeinket, értékelési rendszerünket, ismerjük el a sokféleképen megnyilvánuló emberi értékeket.
Nem vitatható a korszerű műveltség integratív jellege, és így a nevelés-oktatás ilyen jellegének erősítése iránti igény sem. Mindez azonban nemcsak integrált tantárgyakkal valósítható meg, sőt a mai körülmények között - legtöbb helyen - nincs is meg a személyi, tárgyi és anyagi feltétele az integrált oktatás széles körű bevezetésének. Az sem biztos, hogy célszerű volna a közoktatás minden szakaszában és minden területén a formális tantárgyi integráció bevezetése. Jelenleg a tanárok többségének felkészültsége (diplomája, tanítási gyakorlata) csak egy-két tantárgy nevelő-oktató munkájában érvényesülhet megfelelő színvonalon. Ugyanakkor a felsőoktatás még ma is alig képez integrált tantárgyak tanítására tanárokat.
A közoktatás minden szintjén azonban nagy - jelenleg alig kihasznált - lehetőség van a különféle tantárgyakban folyó nevelés-oktatás tartalmi, szemléleti, időrendi összehangolásában. Tanterveinkben ezért erre törekszünk, hiszen csak így valósítható meg pl. az, hogy minden ismeret ott jelenjen meg először a tanulási folyamatban, ahol az legkönnyebben és szakszerűen építhető be a tanulók meglevő tudásrendszerébe, mert megvan hozzá a szükséges előismeret és készség. Csak így érhető el, hogy ne kelljen pl. új matematikai előismereteket fizika órán (elsietve, formálisan, jól-rosszul) megtanítani a továbbhaladás érdekében. Az összehangolás elengedhetetlen azért is, hogy kiemelt helyzetbe tudjuk hozni azokat a tartalmakat, gondolatokat, csomópontokat, amelyek a kultúraközvetítés szempontjából meghatározó fontosságúak, mert túlmutatnak az egyes tantárgyak részterületein.
Mivel a NAT-ban leírt Kiemelt fejlesztési feladatokkal teljes mértékben azonosulni tudunk, ezekre hivatkozást csak tantárgyi szinten, konkrét formában tartjuk célszerűnek.
JAVASLAT A TANTÁRGYAK RENDSZERÉRE ÉS IDŐKERETEIRE
Ez a kerettanterv-rendszer a műveltségi területek többségének feladatait hagyományos tantárgyi keretek között (kivételek: 5. és 6. évfolyamon a természetismeretet, valamint a Földünk és környezetünk műveltségi terület, ill. az úgynevezett „modul tantárgyak”, ahol több alternatív lehetőséget kínálunk fel) és összehangoltan igyekszik feldolgozni. A modulokba foglalt feladatoknak önálló óraszámot biztosítottunk, és javaslatot tettünk valamilyen tantárgyhoz kapcsolásukra is.
Az első négy évfolyam tantárgyait és ezek órabontását az alsó tagozatos kerettanterv tartalmazza.
Az ötödik-tizenkettedik osztályok óraterveihez azért állítottunk össze három táblázatot, mert tudjuk, hogy az órafelosztás itt legtöbbször nemcsak szűk szakmai kérdés. Ezért órafelosztást elkészíteni - a tantestületi „béke” veszélyeztetése nélkül - csak úgy lehet, ha a tanulók érdekeit tekintjük legfontosabbnak, a tantárgyi és tanári részérdekeket háttérbe szorítjuk, tehát elsősorban objektív elvek érvényesülnek. A három táblázattal és a melléjük írt megjegyzésekkel egy ilyen, az érveket is bemutató javaslatot fogalmaztunk meg.
Az első - a minimumra és maximumra utaló - táblázat a NAT 2003 javaslatát változtatás nélkül tartalmazza, de a százalékokat átváltottuk heti óraszámokra, és odaírtuk a közoktatási törvény által meghatározott heti maximális óraszámokat is. A második és harmadik táblázatban, az elsőre épülve, a mi javasolt elképzeléseink láthatók.
A műveltségi területekre jutó időkeretek minimumainak összege mindenütt 90%, kivéve a 11. és 12. tanévet, ahol 70%. A szabadon hagyott 10%-ot felhasználtuk a javasolt óraszámok kialakítására (kivéve a 11. és 12. tanévet, ahol erre csak 5%-ot vettünk igénybe). A két utolsó tanévben (30% - 5% =) 25%-ot a közép szintű érettségire történő felkészítésre javasoltunk. A helyi igényeket ezek megváltoztatásával, vagy a 28/2000 (IX. 21) OM rendelet 8. § (3) bekezdése és az ezt módosító 24/2003. (VIII. 19) OM rendelet alapján történő bővítésével lehet megvalósítani. Erre igen jó lehetőség van a magyar nyelv és irodalom, a matematika és az idegen nyelvek óraszámának (a nyelvtagozatos osztályokban akár heti 6 órára) emelésénél. Az emeltszintű érettségire történő felkészítés is a tanulók által önként vállalt és a Közoktatási Törvény 52 §-ának (7) pontja által biztosított feltételek között valósítható meg.
A javasolt óraszámokat a következő gondolatok alapján alakítottuk ki:
- A heti óraszámokat a minimumokból kiindulva állapítottuk meg, és ezeket egészítettük ki a szabad órakeret terhére.
- Igyekeztünk figyelembe venni az adott tantárgyaknak az adott tanévben kiemelt feladatait is, pl. az 5. tanévben a magyarnál és matematikánál az írás, olvasás, számolás területén esetleg meglevő hiányosságok pótlására javasolt magasabb óraszámmal.
- A heti óraszámok minimumait egészre, vagy öttizedre kellett kerekíteni. Ezt legtöbbször úgy hajtottuk végre, hogy ha az adott tantárgynál az egyik tanévben emeltünk, akkor a másikban csökkentettünk.
- Amikor az előző „szabálytól” eltértünk, akkor annak az volt az oka, hogy az adott tantárgyat fontossága miatt kiemeltük (pl. magyar, idegen nyelv, matematika, biológia az egészséges életre nevelés miatt), vagy az adott tantárgy feladatait és a minimumként kiszámított óraszámát nem tartottuk arányosnak (pl. földrajz).
- Igyekeztünk csökkenteni a - pedagógiai hatékonysággal alig bíró - heti 1 órás tantárgyak számát is, ez néhány tizedes módosítással sok helyen elérhető volt.
- A középiskolánál vigyáztunk arra, hogy minden tantárgynál legyen valós lehetőség a középszintű érettségi követelményeinek elérésére.
- Kiszámítottuk a javasolt órák minimumtól való eltérésének 8 tanévi előjeles összegét, és ennek figyelembevételével alakult ki a végleges változat.
A NAT 2003 AJÁNLÁSA A MŰVELTSÉGI TERÜLETEK IDŐKERETEIRE SZÁZALÉKBAN ÉS HETI ÓRASZÁMBAN MEGADVA
	Tanév	
Műveltségi területek	1-4.	5-6.	7-8.	9-10.	11-12.	
	1-3.	4.					
Magyar nyelv és irodalom	32-42%	17-24%	10-15%	10-15%	10%	
	6,4	7,2	3,83-5,4	2,5-3,75	2,75-4,1	3	
Élő idegen nyelv	2-6%	12-20%	12-20%	12-20%	13%	
	0,4	1,35	2,7-4,5	3-5	3,3-5,5	3,9	
Matematika	17-23%	15-20%	10-15%	10-15%	10%	
	3,2	3,83	3,38-4,5	2,5-3,75	2,75-4,1	3	
Ember és társadalom	4-8%	4-8%	10-15%	10-15%	9%	
	0,8	0,9	0,9-1,8	2,5-3,75	2,75-4,1	2,7	
Ember a természetben	4-8%	7-11%	15-20%	10-15%	10%	
	0,8	0,9	1,58-2,5	3,75-5	4,13-5,5	3	
Földünk-környezetünk		4-8%	4-8%	4-8%		
	¤	¤	0,9-1,8	1-2	1,1-2,2		
Művészetek	10-18%	12-18%	8-15%	9-15%	5%	
	2	2,25	2,7-3,6	2-3,75	2,48-4,1	1,5	
Informatika	2-5%	4-8%	6-10%	6-10%	5%	
	0,4	1,15	0,9-1,8	1,5-2,5	1,65-2,7	1,5	
Életvitel és gyakorlati ismeretek	4-8%	4-9%	5-10%	5-10%		
	0,8	1,8	0,9-2	1,25-2,5	1,38-2		
Testnevelés és sport	15-20%	11-15%	10-15%	9-15%	8%	
	3	4,5	2,48-3	2,5-3,75	2,48-4,1	2,4	
Heti maximális a Közokt. törvény 52. § (3)	20	22,8	22,5	25	27,5	30	
1. táblázat: A NAT 2003 ajánlása a műveltségi területek időkereteire
JAVASLAT A 11. ÉS 12. TANÉV 30%-OS SZABAD ÓRÁINAK FELHASZNÁLÁSÁRA AZ ÉRETTSÉGI FELKÉSZÍTÉSSEL KAPCSOLATBAN
A 11. és 12. évfolyamon biztosított 30%-os szabad órakeret (heti 9-9 óra) javasolt felosztásának alapgondolatai a következők:
1. A heti óraszámok kialakítására itt 5%-ot használtunk fel.
2. Figyelembe vettük az OM jelenlegi álláspontját a kétszintű érettségire történő felkészüléssel kapcsolatban, amely a következő: „A középszintű felkészítés óraszáma legalább 138 (heti 2) óra, az emelt szintűé pedig legalább 276 óra, illetve ha a tantárgy alapóraszáma több mint 138 óra, akkor ehhez viszonyítottan plusz 138 órában kell tanítani az emelt szintre történő felkészítés során a tantárgyat.”. Ha a 30%-ot az alapóraszámok kialakítására (5%) és a középszintű érettségi felkészülésre (25%) bontjuk akkor ez utóbbira csak heti 7,5-7,5 óra áll rendelkezésünkre a 11. és 12. tanévben, így a fenti igényt csak közelítőleg tudtuk teljesíteni, de még a 30% is kevés volna ennek maradéktalan teljesítésére (mert 5x2 = 10).
3. Előfordulhat, hogy az ötödik (választható) érettségi tantárgyat sem a 11., sem a 12. tanévben már nem tanítjuk, így a felkészítésre ezeknél feltétlenül önálló tanórát kell biztosítani.
4. Az emelt szintű érettségi felkészítést nem a heti 30 alapóraszám, hanem az engedélyezett +3 „nem kötelező órakeret” [közoktatási törvény 52. § (7) pont] terhére kell megoldani.
5. Az emelt szinten érettségizők legalább a 12. tanévben kapják meg az általuk emelt szintűnek választott tantárgyak első öt sorban feltüntetett lehetőségeit is. Ezért a 12. tanévben ezek az órák külön kezelendők az alapóráktól, mert csak így lehet a kétféle felkészítésre biztosított óraszámot az emelt szintűeknél összevonni.
Tantárgy	Tanév	
	A 11. tanévben	A 12. tanévben	
Magyar	1,5	1,5	
Történelem	1,5	1,5	
Idegen nyelv	1,5	1,5	
Matematika	1,5	1,5	
Az ötödikként választott érettségi tantárgy	1,5	1,5	
A középszintű érettségi felkészítéshez összesen	7,5	7,5	
Az 1. emelt szintűnek választott érettségi tantárgyhoz az 52. § (7) terhére	1,5	1,5	
A 2. emelt szintűnek választott érettségi tantárgyhoz az 52. § (7) terhére	1,5	1,5	
2. táblázat: Javaslat az érettségi felkészítés óratervére.
AZ ÁLTALUNK JAVASOLT HETI ÓRASZÁMOK A NAT 2003-HOZ
Tantárgy	Tanév	
	5.	6.	7.	8.	9.	10.	11.	12	∑Δ	
Magyar nyelv és irodalom	4(+)	3,5(-)	3 
+0,5*	3 
+0,5*	3(+)	3,5(+)	3 
(+1,5)	3 
(+1,5)	+1,84	
Élő idegen nyelv	3(+)	3(+)	3	3	4(+)	3,5(+)	3,5(-) 
(+1,5)	4(+) 
(+1,5)	+1,2	
Matematika	4(+)	3,5(+)	3	2,5 
+0,5*	3(+)	3(+)	3 
(+1,5)	3 
(+1,5)	+1,24	
Történelem és állampolgári ismeretek	1,5(+)	1(+)	2(-)	2	2(+)	2(-)	2,5 
(+1,5)	2,5 
(+1,5)	+1,3	
Társadalomismeret	-	-	-	-	1	0,5	-	-		
Emberismeret és etika	-	-	-	-	-	-	0,5	0,5		
Természetismeret	1(-)	2(+)	-	-	-	-	-	-	- 0,16	
Biológia	-	-	1,5(+)	1,5(+)	-	1,5(+)	2(+)	2	+1,87	
Egészségtan	-	0,5	-	0,5	-	-	-	-		
Fizika	-	-	1,5(+)	1,5(+)	2(-)	2(+)	2(+)	-	+1,3	
Kémia	-	-	1,5(+)	1,5(+)	2(-)	2(+)	-	-	+0,87	
Földrajz	1(+)	1(+)	1,5(+)	1,5(+)	2(+)	2(+)	-	-	+3	
Ének-zene	1	1	1	1,5(+)	1	1	1,5	-		
Dráma és tánc	0,5(+)	0,5(+)	-	-	-	-	-	1		
Vizuális kultúra	1,5(+)	1,5(+)	1	1(+)	1	1	-	-	+0,64	
Mozgóképkultúra és médiaismeret	-	-	-	0,5	-	-	-	1		
Informatika	1(+)	1(+)	1,5	1(-)	2(+)	1,5(-)	1,5	2(+)	+0,4	
Életvitel és gyakorlati ismeretek	1(+)	1(+)	1,5(+)	1(-)	1,5(+)	1(-)	-	-	- 0,06	
Testnevelés és sport	2,5(+)	2,5(+)	2,5	2,5	2,5(+)	2,5(+)	2,5(+)	2,5(+)	+0,28	
Érettségi felk. 5. tárgy	-	-	-	-	-	-	1,5	1,5		
Osztályfőnöki	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5		
Heti maximum	22,5	22,5	25	25	27,5	27,5	30	30		
A heti szabadon választható óraszám	2	2	4	4	4	4	3	3		
4. táblázat: A javasolt heti óraszámok az 5-12. évfolyamon.
(+), (-): az előjel a javasolt óraszámnak az alapul vett minimumtól való eltérés „irányát” mutatja, a ∑Δ jelzésű oszlopban ezen eltérések nyolc tanévi előjeles összege található.
*: jelzi, hogy hol volna célszerű a szabadon választott órák terhére a bővítés.
A (+1,5) a középszintű érettségi felkészítésre szánt órák az alapóraszámból.
MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM
5-8. évfolyam
BEVEZETŐ GONDOLATOK, RENDEZŐELVEK
Kerettantervünk helye a közoktatásban
A 2004-ben érvénybe lépő, fokozatos reformot lehetővé (és kötelezővé) tévő, a képességfejlesztést középpontba állító, megújított Nemzeti alaptanterv a tartalmi-tantervi szabályozás legmagasabb szintű dokumentumaként elvi síkon határozza meg a közoktatás országosan érvényes általános céljait, a közvetítendő műveltség fő területeit, a tartalmi szakaszolást. Ezzel garantálja a közoktatás egységességét és koherenciáját.
A szabályozás második szintjén az előzőnél részletesebb útmutatást nyújtó kerettantervek találhatók. Ilyen funkciót kíván betölteni jelen programunk is, mely a szaktanár számára világosan megjelöli a magyar nyelvből és irodalomból megtanítandó ismereteket, alternatív, tehát nem mindenki számára kötelező választási lehetőségeket kínál, közli a tantárgyunkra fordítható időkeretet (óraszámot), a tananyag felépítését és felosztását az egyes évfolyamok között, továbbá az adott szakasz befejező évfolyamának a továbbhaladáshoz feltétlenül szükséges kimeneti követelményeit. A tananyag tartalmának kijelölésekor azonban nem törekszik még viszonylagos teljességre sem, csupán annak logikai megalapozottságára, szerves továbbépíthetőségére. Egyrészről erre indítja összeállítóját a közoktatási törvény, melynek értelmében a tankötelezettségi koron belül a középfok valamelyik típusának választása, tehát az alapműveltséghez és a pályaválasztáshoz szükséges további ismeretek megszerzése 18 éves korig kötelező lesz! Másrészről a tanulói terhek csökkentése érdekében engedélyezett minimalizált óraszám egy részét ezen a szinten képességek fejlesztésére, az ismeretek elmélyítésére, a tanulói kompetenciák megerősítésére célszerű fordítani.
A tartalmi-tantervi szabályozás harmadik szintjét a helyi tantervek képezik. Ha kerettantervünk jól beleillik az adott tantestület helyi programjába, akkor átvehető helyi dokumentumként jelen formájában. Ha (és ez a gyakoribb), a közös műveltségi alapok érvényesítése mellett jobban szeretnének alkalmazkodni saját körülményeikhez, nyelvi, irodalmi hagyományaikhoz (például a település híres szülöttjének, az intézmény volt tanítványának stb. bemutatásával vagy más módon), a szülők és a gyerekek elvárásaihoz, akkor a kerettanterv némileg módosított-pontosított adaptációjára kerülhet sor.
Kerettantervünk szellemisége
A kerettanterv által meghatározott vagy ajánlott olvasmányok és anyanyelvi ismeretek közvetve - közvetlenül sugározzák a NAT szellemiségét, melynek súlypontjai a demokratizmus, a humanizmus, az egyéniség tisztelete és fejlődése, az alapvető közösségek (család, haza, Európa, a világ) együttműködésének kibontakoztatása, a nemek esélyegyenlősége, a szolidaritás és a tolerancia. Ezeknek a gondolkodásban, az életvitelben és a magatartásban megnyilvánuló alapelveknek a közvetítése azonban soha nem jelenthet direkt politizálást vagy üres moralizálást a tanórán, hanem a művekből kibontott értékek közvetítésével a pozitív minták elfogadását, a káros, olykor közösségellenes, kirekesztő magatartás belátáson, meggyőződésen alapuló elutasítását.
Az említetteken túl kerettantervünk nemzeti, mert a magyar nyelv használatával, megbecsülésével, klasszikusaink olvasásával közös értékeinket, hagyományainkat, a nemzeti identitás fejlődését szolgálja. Világirodalmi kitekintéssel pedig fontos szerepet szán tágabb környezetünk, a Kárpát-medence és a nagyvilág megismerésének. Minden gyereknek joga alapvető élményként átélni az országban velünk együtt élő nemzetiségiek, kisebbségek kultúrájával való találkozást, amely felismerteti vele, mekkora érték az emberiség egészét gazdagító sokszínűség. A tanuló csak így, az európai, humanista értékrend mellett hitet téve, a mások érzéseit tisztelve tudja igazán becsülni az Európai Unió polgáraként is saját magyarságát. Továbbá csak így tud figyelmet fordítani az emberiség előtt álló közös, globális problémákra, melyek megoldásában életkorának megfelelő módon képes megtalálni a maga mint egyén és az állam, a társadalom felelősségét, lehetőségeit, feladatait az iskolában, majd fokozatosan azon kívül.
Az egységes alapokra épülő differenciálás kerettantervünkben
Kerettantervi szabályozásunk az egységesítés közös alapjául - az optimális terhelhetőség és motiváltság figyelembevételével - évfolyamonként pontosítja a tananyagot, melyre rá kell épülnie az iskolák, a pedagógusok és a tanulók sokféle, differenciált tevékenységének.
A magyar nyelv és irodalom tantárgy sajátosságainak megfelelően hangsúlyozza a kommunikációs, a narratív, a döntési, a szabálykövető, a lényegkiemelő, az életvezetési, az együttműködési, a problémamegoldó, a kritikai, valamint a komplex információk kezelésével kapcsolatos képességeket, kulcskompetenciákat. (A kompetencia fogalma a tudásnak arra a formájára utal, amelynek elsajátítása természetes közegben, életszerű tapasztalatok révén történik, és így alkalmazása is természetes, könnyed, hatékony, vagyis a kompetencia az értékes, érvényes, hasznosítható tudás egyik kategóriája. A kulcskompetencia pedig a modern, tudás alapú társadalom számára az iskoláztatás során kialakítandó, megerősítendő és fejlesztendő kompetenciák - tudások, képességek és készségek - rendszerének leglényegesebb elemeit foglalja össze.) A tartalmat jelentő tananyag és a célhoz vezető fejlesztési feladatok együttes kezelése abból a felismerésből indul ki, hogy az ember csak abban lehet kompetens, amiről megfelelő szintű ismeretei is vannak. Akkor pedig elérhető, hogy a tanulók - adottságaikkal, fejlődésükkel, iskolai és iskolán kívüli tanulásukkal, egyéb tevékenységeikkel, szervezett és spontán tapasztalataikkal összhangban - minél teljesebben bontakoztathassák ki személyiségüket, mind reálisabb legyen az önismeretük, jobb az együttműködési készségük, erősebb az akaratuk.
A magyar nyelv és irodalom tanításának alapelvei, céljai, feladatai
Az anyanyelvi és az irodalmi nevelés elválaszthatatlan egységet alkot. Azért került a műveltségi területek élére, mert az anyanyelvi kompetenciák birtoklásának színvonala befolyásolja valamennyi tantárgy elsajátítását. (Fejlesztése éppen ezért nem lehet csupán a magyartanár dolga, bár a szakmaiság biztosítását nem ruházhatja át másra!)
Alapelvként az a tény határozza meg a magyartanítás egészét, hogy a nyelv az emberi kommunikáció, a gondolkodás, az ismeretszerzés, így az iskolai és iskolán kívüli tanulás és kapcsolatteremtés legfőbb eszköze. Ez döbbenti rá az egyént, mit jelent embernek lenni. A nyelv a gondolkodás- és személyiségfejlődés közege, a társadalomba való sikeres beilleszkedés, a kisebb-nagyobb közösségekben élőkkel történő együttműködés elengedhetetlen feltétele. A nyelv az önkifejezésnek, az önálló vélemény megfogalmazásának alapja, kulcsszerepe van a felelősségérzet és -vállalás formálódásában. Az állampolgárok magas szintű anyanyelvi tudása pedig a társadalom belső kohéziójának, a demokrácia érvényesülésének, a kötelességek teljesítésével párhuzamosan a jogok gyakorlásának sarkköve. Az anyanyelvi készségek birtoklásának - az előzőkön kívül - szerepe van a társadalom értékeinek fel- és elismerésében, gyakorlásában, közvetítésében, védelmében.
A magyartanítás célja az anyanyelvi kompetencia fejlesztése szintenként eltérő elvárások szerint. A nyelvi kompetencia döntő eleme a kommunikációs és információs kultúra, amely az anyanyelv tudatos és igényes használata, valamint az idegen nyelvű, illetve a különböző kultúrák közötti információcsere mellett tágabb értelmezésben a megismerést, az eligazodást, a tudást, az emberi kapcsolatokat, az együttműködést, a társadalmi érintkezést szolgáló információk megtalálását, felfogását, megértését, szelektálását, elemzését, értékelését, felhasználását, közvetítését és alkotását foglalja magába. Mindezek „működtetéséhez” nélkülözhetetlen a megismerési (megfigyelési, kódolási, értelmezési, indoklási, bizonyítási) képességek fejlesztése folyamatosan és módszeresen.
Felső tagozaton a magyartanártól azt várja a társadalom, hogy tanóráin a megérteni, beszélni, írni és gondolkodni tudást fejlessze tovább az 1-4. osztályban megszerzett alapokra építve. Az 5-8. osztály tennivalói azonban sokkal komplexebbek a korábbiaknál. Az írástechnikához helyesírási és nyelvhelyességi ismeretek alkalmazása társul, a gondolkodni tudás pedig szövegértési és szövegalkotási képességekkel együtt fejleszthető tovább. A szövegekkel való bánni tudás teszi ugyanis lehetővé, hogy az egyén önállóan és másokkal együttműködve képes legyen a verbális, hangzó és képi kommunikáció eszközeinek és kódjainak, a különböző információhordozók üzeneteinek megértésére és feldolgozására. Képes legyen a legkülönbözőbb céllal, helyzetben és módon létrejött szövegek megértésére és elemzésére, kritikai feldolgozására. Ismerje fel a nyelvi megalkotottság sajátosságaiból, a másodlagos, átvitt kifejezésmódból adódó jelentéseket. Képes legyen olyan szövegek önálló alkotására, amelyek figyelembe veszik a beszédhelyzetet, a hallgatóság igényeit, a különféle szövegműfajok normáit, a morális, esztétikai és kulturális elvárásokat jövendő tanulmányaihoz szükséges módon. Az előbbieken kívül ismerje meg anyanyelvét mint rendszert, történelmi tanulmányaival összefüggésben legyen elemi tájékozottsága nyelvünk eredetéről, a tanult idegen nyelvvel való összehasonlítás alapján annak az adott életkorban könnyen belátható sajátosságairól.
Az irodalmi művekkel folytatott aktív párbeszéd révén jön létre kapcsolat múlt, jelen és jövő között, biztosítva a kultúra folytonosságát és megújulását, segíti az egyént kulturális önazonosságának kialakításában, meghatározó szerepe van az érzelmi élet, a kreativitás, az esztétikai és történeti érzék fejlesztésében, az emberi és társadalmi problémák átélésében, a saját és mások kultúrájának megismerésében, az én és a másik ember közötti különbség megfogalmazásában és a másság erre épülő tiszteletében. Fejleszti az emlékezetet, az élmények feldolgozásának és megőrzésének képességét. Az irodalom kiemelkedően fontos szerepet játszik a hazai kisebbségek - köztük a romák - kultúrájának megismerésében, és ezáltal az előítéletek visszaszorításában.
Az irodalmi nevelésnek az előzőkön túl feladata az olvasási kedv felkeltése, az irodalomnak mint művészetnek, mint az emberi kommunikáció sajátos formájának megszerettetése, kifejezési módjainak megismertetése. Az irodalmi művek olvasása, értelmezése képessé teszi a tanulókat az esztétikai, morális és kulturális értékek elsajátítására. Kritikai érzéket fejleszt, nagy szerepe van az érzelmi élet finomodásában, az empátia fejlődésében, segít megérteni az emberi, társadalmi problémákat, tudatossá teszi az egyén önmagához és környezetéhez való viszonyát. Lehetőséget teremt az ön- és emberismeret, a képzelet, a kreativitás, a kritikai gondolkodás fejlesztésére. Miközben a tanulók megismerik a sokoldalú és sokjelentésű hagyomány fogalmát, a nyelvi, művészi konvenciót, ezzel (is) összefüggésben fejlődik történeti érzékük. Mindezek következtében nagy lépést tesznek az önmagukra eszmélésben, kortársaik és a köztük lévő, dinamikusan változó viszonyok feltárásában, szűkebb és tágabb környezetük összefüggéseinek megértésében, azaz sokat fejlődnek mentálisan és szociálisan.
Természetesen a nyelvi és az irodalmi nevelést fontos szálak fűzik a Művészetek, az Ember és társadalom, az Élő idegen nyelv és az Informatika műveltségi területek tartalmához és céljaihoz, ezért a tanítási gyakorlatban szüntelenül keresni kell a koncentráció, az egymásra vonatkoztatás lehetőségét, ezzel tágítva a tanulók látásmódját, szilárdítva és alkalmazhatóvá téve tudását.
A magyartanítás eredményességének feltételei
Tanóráink akkor felelnek meg a kitűzött céloknak, akkor teljesítik feladataikat, ha hatásukra a gyerekek egyre több ismeretet és élményt mondhatnak magukénak, ha érzelmeik mélyülnek, ha szolidárisak egymással, segítőkészek, együttműködők, ha valós helyzetekben is kipróbálhatják, mennyire bátrak, kezdeményezők, mennyire bíznak önmagukban, erejükben, képességeikben, akaratukban, milyen reálisan ismerik és értékelik önmagukat, s a megszerzett kompetenciákkal mennyire képesek érvényesíteni elképzeléseiket, sikerre vinni - mások háttérbe szorítása nélkül - saját érdekeiket. Mindezek teljesüléséhez a gyermekkori aktivitásnak a felső tagozaton fokozatosan át kell alakulnia célra irányuló koncentrált tevékenységgé. A kedvtelésnek is beillő játékosság helyett kitartó, a monotóniát és az átmeneti kudarcokat is elviselő, sokféle szándékos és tervezett, jól körülhatárolt tevékenységre is képessé kell válnia. A kíváncsiságból való próbálkozást a veszítés kockázatával járó versenyzéssel kell helyettesíteni, melyet igazi, noha még sokszor változó célú érdeklődés kísér. Ennek kívánatos mielőbb a későbbi életút irányába ható szenvedéllyé válnia. Így elérhető, hogy a kezdetben minden tekintélyt, szabályt, hagyományt elutasító dacos kamaszt kritikus és önkritikus, önmagát problémáival együtt elfogadó és megmutatni tudó, minden iránt nyitott gondolkodás és normakövető magatartás jellemezze. Tantárgyunk sajátosságaiból adódóan mindenekelőtt annak kell következnie, hogy a céltalan lődörgésből, a könyvek unott lapozgatásából, az iskolai olvasmányok teljes elutasításából, a válogatás nélküli „tévérágcsálásból”, a számítógépes játékokból szerzett kizárólagos információkból, a technozene dübörögtetéséből, a graffitiőrületből meg- és elszabadulva eljuttassuk tanulóinkat az értelmező, élményt nyújtó olvasásig, kutatásig, kísérletezésig, problémamegoldó gondolkodásig, időben és térben pontos tájékozódásig, az ellentétek és párhuzamok felismeréséig, az ok-okozatok feltárásáig, a világ, a természet, a társadalom és benne önmaga, az ember megismeréséig, elfogadásáig, a szükséges alkalmazkodásig és kompromisszumkészségig, kreativitásra törekvésig, pontos munkát végző, értékes emberré, a szűkebb és tágabb környezet megbecsült tagjává válásig.
Az értékelés elvei és eljárásai
Tanév közben értékelhetők érdemjeggyel vagy az iskolában szokásos egyéb módon az elvégzett feladatok. Időnként indokolt a csoportos, frontális vagy önálló munka osztályzása is. Sokszor azonban ennél célravezetőbb és motiválóbb az indoklással összekapcsolt dicséret, a javítás irányát megmutató elmarasztalás.
Magyar nyelvtanból az értékelés alapja legtöbbször az ismeretek alkalmazásának foka és köre, gyakran a megoldás magyarázatával, a döntés indoklásával együtt. Ritkán van szükség és lehetőség összefüggő szóbeli felelésre. Ha azonban a szaktanár emellett dönt, akkor a megértést mindenkor saját példák felsorolásával kell bizonyíttatni.
Minden tanév során anyanyelvből 4 tudásszintmérő dolgozatot kell íratni.
A szövegalkotás, a részszövegek szerkesztése és valamennyi írásbeli feladat akkor fejlesztő, elvégeztetése akkor célszerű, ha nagyon rövid időn belül a szaktanár megjegyzéseket, tanácsokat is adva kijavítja és kijavíttatja mind fogalmazási, mind nyelvi-helyesírási szempontból. Egy-egy műfaj kellő számú és mélységű gyakorlása után érdemjeggyel célszerű a fogalmazást, a helyesírást és a külalakot külön-külön osztályozni.
Értékelni, de osztályozni csak módjával érdemes a kommunikációs szituációban nyújtott teljesítményt, mert könnyen eltorzíthatja az összesített eredményt.
Magyar irodalomból többet kell összefüggően beszélni, a témának, a beszédcélnak megfelelő szövegművet alkotni. A művek alapos, a memoriterek szöveghű ismeretéről elsősorban szóbeli produkciók útján győződhet meg a pedagógus, noha itt is lehetőség van több csoportos és frontális, ám osztályzattal kevésbé értékelhető tevékenységre. Nyugtázni kell viszont a tanórai aktivitást, (nem a magamutogatást!), a magyarázat követését, a társakkal való együttműködés színvonalát stb.
Minden tanév során irodalomból 4 tudásszintmérő és 2 irodalmi jellegű dolgozatot kell íratni.
A magyar nyelv és irodalom tantárgy fejlesztendő részterületei
1. Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
2. Olvasás, írott szöveg megértése
3. Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
4. A tanulási képesség fejlesztése
5. Ismeretek az anyanyelvről
6. Ismeretek az irodalomról
7. Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai, történeti érzék fejlesztése
5. TANÉV
Célok és feladatok
Az iskolafokozat első szakaszának első évfolyamán meg kell birkózni az átmenet nehézségeivel különösen akkor, ha a korábbi osztálytanító helyett szaktanár veszi át szaktárgyunk gondozását.
Mindenképpen folytatni kell az 1-4. osztályban kialakult szóbeli és írásbeli képességek fejlesztését: a beszédértést, a szóbeli önkifejezést középpontba állító kommunikációt, a szóbeli és írásbeli szövegműfajok megértését, az írástechnika eszközszintű használatát.
Követelmények
- legyen képes a tanuló a nyelv rendszerszerűségének elemi szintű megismerésére, a hangtani, alaktani, jelentéstani ismeretekkel bizonyítani is azt;
- törekedjék a helyesírási, a kifejező- és szövegértő képesség nyelvtani megalapozásának mélyítésére;
- legyen jártas a társas nyelvhasználatban, ismereteinek új helyzetekben való kipróbálásában;
- legyen jártas a magyar és a világirodalom néhány verses és prózai alkotásában megismert jellemek és az ott feltáruló összetettebb emberi kapcsolatok megértésében, értékelésében, magára vonatkoztatásában;
- segítse aktív részvételével a tanórai munkát és a saját fejlődését;
- ismerje a tantárgy tanulásához nélkülözhetetlen általános és speciális tanulási eljárásokat.
Az éves órakeret
Magyar nyelv: évi: 74 óra (heti: 2 óra)
Magyar irodalom: évi: 74 óra (heti: 2 óra)
1. Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
A társas-társadalmi együttműködéshez szükséges nyelvi és nem nyelvi képességek fejlesztése.	Egyszerű, érthető és hatékony közlés változatos kommunikációs helyzetekben. 
A kapcsolat felvétele, tartása, megszakítása: a köszönés, megszólítás, elbúcsúzás illedelmes és bizalmas formái (tegezés, magázás, önözés „tetszikelés”), tiszteletadás, humor.	A kommunikációs helyzet; a beszélő és a hallgató viszonya. 	Kommunikáció, beszédhelyzet, nyelvi viselkedés. 	
	Pontosság, érzékletesség, lényeglátás. Különböző mondatfajták változatos használata a közlési célnak és szándéknak megfelelően. 
Kérdés, kérés, felköszöntés, beszélgetés. 	A kommunikáció célja: közlés, kifejezés, befolyásolás.	Közlési cél, beszélő, hallgató.	
	Kifejező, mások számára érthető, nyelvileg igényes és helyes beszéd (artikuláció, beszédtempó, hangmagasság, -erő, -lejtés) gyakorlása. 		Hangzó beszéd, hangsúly, hangerő, dallam, tempó.	
	A testbeszéd, az arcjáték, a szemkontaktus szerepének megfigyelése, alkalmazása. 	Az élőbeszéd elemeinek (közlemény, hangerő stb.) együttes felfogása.	Nem nyelvi kifejezőeszközök, arcjáték, gesztus, testhelyzet, távolságtartás, szemkontaktus.	
	Az üzenet lényegének, érzelmi tartalmának megértése, majd rövid szóbeli összefoglalása. 	Élménybeszámoló.		
	A hallgatósághoz, a beszédhelyzethez való alkalmazkodás, a személyiséghez illő fellépés, az árnyalatok érzékeltetése. 	Szereptartó, 
- adogató párbeszéd. 		
	Saját vélemény megfogalmazása és megvédése a témának és a beszédhelyzetnek megfelelően. 
Mások véleményének meghallgatása, megértése többszereplős helyzetekben.	Részvétel beszélgetésben, kisebb vitában.		
	Különféle dramatikus formák kipróbálása (árny-, néma-, bábjáték, helyzetgyakorlat, improvizáció, versmondás stb.).	Olvasott szöveg vagy memoriter „hangosítása”. A saját és mások produkciójának értékelése, javítása.		
Módszertani és értékelési javaslatok
Indokolt életszerű szituációkban folyamatos gyakoroltatással fejleszteni a beszédkészséget, a beszédtárs (tanár, padtárs, boltos, tévébemondó stb.) beszédének megértését, a helyzethez, a témához alkalmazkodó szóbeli szövegek alkotását, eközben alkalmaztatni a beszédtechnikáról tanultakat. Célszerű az önkontrollra, önjavításra szoktatás. Ebben, mint minden másban, a tanár szerepe a mintaadás, a pozitív megerősítés és a tapintatos javítás.
A beszéd, a szóbeli szövegek értésének és alkotásának színvonalát, a tanuló önmagához mért fejlődését szóban értékeljük a pozitív megerősítés vagy a korrigálás szándékával. Indokolt esetben osztályozhatjuk is, ez azonban ne legyen elítélő, hiszen a gátlások így aligha oldhatók.
2. Olvasás, írott szöveg megértése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Értelmező csendes és szöveghű folyamatos hangos olvasás, a szövegekben megformált értékek, érzelmek kifejezése. A szó szerinti és a metaforikus jelentés felfogása tanári segítséggel.	Különböző szövegek néma és hangos olvasása. Ismert tartalmú szövegek értelmező hangos olvasása. Kérdésfeltevés, problémafelvetés után a válasz megadása válogató olvasással egyre önállóbb értelmezéssel. Hibakeresés kritikai olvasással. Szövegmunka tanári irányítással, csoportosan, önállóan. 	A téma megjelölése. A téma és a cím összefüggésének meglátása. 	Szó szerinti jelentés, metaforikus (átvitt értelmű) jelentés. 	
	A szó szerinti jelentésen túli jelentések létezésének megtapasztalása, megértésük gyakorlása. A szövegben kifejtett információk visszakeresése, a ki nem fejtett tartalmak kikövetkeztetése. Ismerkedés a szövegértési technikák alapjaival (globális áttekintés, kulcsszó, tételmondat felismerése; adatok, tények kikeresése, nevekhez, helyszínekhez részletek társítása, ok-okozat feltárása stb.).	Próbálkozás többféle jelentés felkutatásával, meglétük bizonyítása szövegrészletekkel. 		
	A nyelvi eszközök és a jelentés összefüggésének megtapasztalása szépirodalmi és nem szépirodalmi olvasmányokban. 	Az eddig tanult szóképek és alakzatok felismerése.		
	Az aktív és a passzív szókincs gazdagítása különböző szövegösszefüggésekben. 	Szövegértelmezés, -magyarázat önállóan, szövegkörnyezetben. Pontosítás egynyelvű szótárakkal, lexikonokkal. 		
Az olvasmányok egy részét a tanár jelöli ki, más részét a kínálatból a tanuló maga választhatja! Elolvasás határidőre, a tartalom felidézése előzetes kérdések, szempontok alapján.	Rövidebb szépirodalmi szövegek önálló olvasása, a fontosabb gondolatok kiemelése, összefoglalása. 	Összefoglalás önállóan, tartalmi és szó szerinti idézetekkel.		
	A szövegekben megjelenő egyszerűbb képek (hasonlat, metafora), alakzatok (ismétlés, fokozás, ellentét) felismerése, értelmezésük.	A szöveg és az illusztráció együttes felfogása. 		
	Szövegek műfaji különbségeinek érzékelése (mese és dokumentum, lírai vers és elbeszélés). 	Köz-, szaknyelvi és szépirodalmi szövegek megkülönböztetése, indoklással.	Mese, dokumentum, lírai mű.	
	Rövidebb és hosszabb művek (elbeszélés, ifjúsági regény) önálló olvasása házi olvasmányként, a cselekmény utólagos felidézése, a szereplők cselekedeteinek, jellemének, kifejtett és ki nem fejtett nézeteinek megértése. 
Az olvasás örömének megtapasztalása, a legjobban tetsző részletek bemutatása.			
	Néhány mondatos vélemény szóban vagy írásban az olvasottakról.	A Kincskereső c. gyermeklap olvasása. 		
Módszertani és értékelési javaslatok
Az olvasás és az írott szöveg megértésének képességét köztes feladatként a magyar nyelv és irodalom valamennyi órájának csaknem minden mozzanatában gondozni kell. Elég arra utalni, mennyire fontos a matematika- és más feladatok szövegének megértése, velük kapcsolatban a Mit ismerünk?, Mit keresünk? stb. kérdésre a probléma végiggondolásával és megoldásával a felelet megadása. Fokozottan igaz ez az összetettebb, áttételesebb szépirodalmi szövegek néma értelmezésére, csoportos feldolgozására alapos szövegmunkával.
Teljes órát nem fordíthatunk olvasásra, de a szöveggel végzett munka az órának csaknem minden mozzanatában jelen van a házi feladat ellenőrzésétől az ismeretek gyakorlati alkalmazásáig. Az értő olvasás, a szövegelemzés, -feldolgozás lépéseinek elsajátíttatása és a szövegértés szintje időnként mérendő, osztályzattal is értékelendő.
3. Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
Időkeret: 4 óra + folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
A magyar kultúrában hagyományos szövegtípusok elsajátítása. 
Az életkornak megfelelő írástechnika (olvasható betű- formák, esztétikus íráskép), a tanult szabályokat, alapelveket követő helyesírás. 	Az írástechnika továbbfejlesztése: az elvárásoknak megfelelő rendezett írásmód gyakorlása. 	Az írás tempójának fokozása.		
	Szövegek alkotása különböző műfajokban 
(rövid leírás, kisebb elbeszélés, néhány soros jellemzés). Személyes és olvasmányélmények megfogalmazása a fogalmazásokban önállóan. 
Saját munkák értékelése, javítása.	Az elbeszélés és a leírás, az elbeszélés és a jellemzés összekapcsolása. A levélforma megismerése.	Szövegtípus, műfaj.	
	A tanult nyelvtani, helyesírási, nyelvhelyességi ismeretek alkalmazása saját írásmunkákban. 			
	Az önkifejezés, a kreativitás fokozása különböző műfajokban (szövegek átírása, olvasott művekhez eltérő befejezés illesztése, a történet folytatása, egy-egy szereplő további sorsának elképzelése, rejtvényszerkesztés, szöveg szűkítése (sms), bővítése).	Részvétel versenyen, pályázaton. A fogalmazási hibák javítása (a szóismétlés elkerülése rokon értelmű szóval, kihagyással, átszerkesztéssel, névmásozással).		
	Az anyaggyűjtés és -elrendezés alapjainak megismerése. Anyaggyűjtés a gyermekeknek készült lexikonokból, kézikönyvekből tanári irányítással, majd önállóan. 			
Módszertani és értékelési javaslatok
A tanév eleji felmérés tanulságait (tudnak-e, szeretnek-e szövegekkel foglalkozni a gyerekek) jól hasznosíthatjuk. Belőlük igazolhatjuk vissza, milyen eljárásokat részesítenek előnyben, vagy csak bejáratott sablonokat követnek („Hát így ért véget a kirándulás!”). Netán van elegendő mondanivalójuk, élményük, ismeretük a témával kapcsolatban, melynek megfogalmazásában felcsillan tehetségük, sajátos meglátásuk, egyéniséget felmutató stílusuk. Ezt a szintet minden gyerektől persze nem várhatjuk el, de a gyengébbektől is megkövetelhető a tanult és gyakorolt minták követése, az ismert stíluseszközök mértéktartó használata.
Készíttessünk részfeladatokat: bekezdést, másfajta befejezést, folytatást, bővítést, tömörítést, iktassunk a szövegbe párbeszédet stb.! A teljes fogalmazásokat osztályozzuk!
A siker egyik záloga, hogy soha ne maradjon el a tanulók írásbeli munkáinak javítása és megbeszélés utáni javíttatása!
4. A tanulási képesség fejlesztése
Időkeret: 4 óra + folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Az alapműveltség elsajátításához szükséges információk, eszközök és technikák megismerése. 
Különösen fontosak az egyes tantárgyak, köztük a magyar nyelv és irodalom tanulásának speciális módszerei, eljárásai.	A könyvtári kölcsönzés, a könyvtárhasználat alapjainak ismerete (név- és címkatalógus) gyakorlati hasznosítása. 	Meghatározás és szabály szerkesztése a kikeresett adatok felhasználásával. 	Név-, címkatalógus.	
	Az önálló ismeretszerzés megtapasztalása, gyakorlása (könyvkeresés adott témához csoportosan és önállóan).			
	Gyermekeknek szóló ismeretterjesztő művek, lexikonok, szótárak megismerése. Használatuk a különböző tantárgyakból kapott házi feladatok megoldásához. 	Felkészülés kiselőadásra, beszámolóra a szakszavak, fogalmak jelentésének tisztázásával.	Lexikon, szótár.	
	Vázlat felhasználása különböző témájú, műfajú szövegek megértéséhez. 	Válasz kérdésekre, a bibliográfia elemi ismerete. 		
	Ismerkedés különböző információhordozókkal (vizuális, audiovizuális, elektronikus). Kezelésük szabályainak követése tanári útmutatás után önállóan. 			
	Az összefoglalás sajátosságainak és szerepének megtapasztalása, alkalmazása. 	Az ismétlés fajtáinak szerepe a bevésésben, emlékezésben. 		
Módszertani és értékelési javaslatok
A tanulás nélkülözhetetlen színtere és eszköze az iskolai könyvtár és az informatikai bázis. Minden ötödikes tanuló ismerje meg a könyvtárat, az ottani keresés módját, eszközeit, a főbb kézikönyveket, azoknak a tanulásban betöltött szerepét, információs értékét. Sajátítsa el az adatgyűjtés, -feldolgozás, a forrásfelhasználás technológiáját tanári, könyvtárosi közreműködéssel. Iktassunk be jól előkészített és megszervezett könyvtári órát lehetőleg már az első félévben!
Tartsunk szükség esetén önálló órákat nyelvtanból és irodalomból a tantárgy speciális tanulási eljárásainak megismertetésére, gyakoroltatására. A továbbiakban e képesség fejlesztése folyamatos feladat, melynek ellenőrzése és értékelése azonban önmagában értelmetlen, tehát kerülendő.
5. Ismeretek az anyanyelvről
Időkeret: 40 óra
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Annak felismerése, hogy az anyanyelv rendszer, melynek birtoklása lehetővé teszi a társadalomba való beilleszkedést, továbbá megalapozza a normakövető beszédet és helyesírást. 	A nyelvi egységek és a jelentések közötti egyszerűbb rendszerszerű összefüggések felfedezése a hangok, a szavakat alkotó szóelemek között, összefüggés vagy összetartozás a szavak jelentése és hangalakja között. 	A nyelv mint jelrendszer értelmezése. Elemi ismeretek a nyelv kialakulásáról, nyelvünk eredetéről. 	Nyelv, nyelvi egység: hang, szó (szóelem).	
Jelentéstani ismeretek. A szó alakja és jelentése. 	A szavak jelentésviszonyainak feltérképezése. 	A nyelvhasználati szabály, a fogalmi jelentés.	Hangalak, jelentés, szóhangulat.	
Egy- és többjelentésű szavak, rokon - ellentétes értelmű, hangutánzó, hangulatfestő szavak megkülönböztetése. 	Ismerkedés egynyelvű szótárakkal. Szóértelmezés, -magyarázat, jelentéspontosítás szótár, lexikon segítségével. A rokon értelmű szavak szerepe a fölösleges szóismétlés elkerülésében, az egyhangú szövegek kijavításában. 	Azonos alakú és ellentétes jelentésű szavak. 	Egyjelentésű, többjelentésű, rokon értelmű, hangulatfestő, hangutánzó szó, szójelentés, szóalak, -hangulat.	
Állandó kifejezések: szólás, 
szóláshasonlat, közmondás. 
Memoriter: 6-8 példa.		Szállóige, találós kérdés. 	Szólás, szóláshasonlat. 	
	A konkrét és az elvont jelentés gyakorlása szavakon és annál nagyobb nyelvi egységeken.			
Hangtani ismeretek. A hangképzés: mgh., msh., zöngésség, zöngétlenség.	A szép magyar beszéd gyakoroltatása. A pontos ejtés és a normakövető helyesírás szerepének megtapasztalása a hallott és írott szöveg értelmezésekor. 	A beszédhangosítás szerepe a kommunikációban.	Hangképzés, hangképző szervek.	
A hang és a betű. 		Régies betűk, betűkapcsolatok írása, hangértéke. 	Zöngés, zöngétlen mássalhangzók.	
Az ábécé és a betűrend. Szótagolás, elválasztás.	A betűrend felhasználása a mindennapokban. 			
Mgh.-törvények: a hangrend és az illeszkedés. 
Msh.-változások: részleges és teljes hasonulás, összeolvadás, rövidülés. 	A hibafelismerés és önjavítás gyakorlása, szokásának kialakítása tanári irányítással és önállóan saját írásművekben. 	A -t végű igék helyesírása és nyelvhelyessége. 	Mgh.-törvény, hangrend, illeszkedés. Msh.-törv., teljes, részleges hasonulás, összeolvadás, rövidülés.	
Helyesírási alapelveink: a kiejtés, szóelemzés, egyszerűsítés, szóelemzés elve. 	A diákok írásbeli és szóbeli szövegalkotásához kötődő nyelvhelyességi tudnivalók (suksükölés, -nák, -nék tévesztése stb.) megbeszélése. Néhány alapvető helyesírási szabály megbeszélése, alkalmazásának lehetőségei. Ismerkedés a helyesírási kézikönyvekkel. 	A helyesírási kk. használata gyorsan (hi. szótár) és alaposan (tárgymutató, segítségével szabálykeresés).	Helyesírási alapelv, a kiejtés, a szóelemzés, a hagyomány, az egyszerűsítés elve. 	
Alaktani ismeretek. A szótő, az egyszerű, az összetett szó. A toldalék fajtái: képző, jel, rag. 	Toldalékolási, elválasztási gyakorlatok megoldása, javítása. Alaktani ismeretekkel elkerülhető az ún. betűejtés, javítható a helyesírás. 		Szótő, toldalék, képző, jel, rag.	
	Annak felismerése, hogy a magyar nyelv tanulmányozása miben könnyíti, miben nehezíti az idegen nyelv elsajátítását. 	Elemi ismeretek a nyelvtípusokról. 
Weöres Sándor: Der Handschuh (A kézcipő) c. versének tanulságai. 		
Módszertani és értékelési javaslatok
A felső tagozatba lépő gyerek hamar megtapasztalja, hogy „nincs új anyag nyelvtanból”, mert nem veszi észre az új ismereteknek a meglévőkhöz való kapcsolódását, ahogy esetleg nem érzékeli a kompetenciák megszilárdulásához, működéséhez szükséges ismeretek gyakori előhívását, mozgósítását és a tananyag koncentrikus elrendezésének indokoltságát. A tanárnak viszont tudnia kell, mit és hogyan tegyen a rendszerbe illesztés, a biztos tudás és a képességfejlesztés érdekében.
Végig kell tehát gondolni és hatékonyan felépíteni minden órát az elérendő cél érdekében. Színes, érdekes munkáltatással, az ismeretek otthoni megtanultatása helyett tanórai elsődleges bevésésével, kellő számú és fokozatosan nehezedő feladatok elvégeztetésével el lehet érni, hogy a tanulók szívesen és eredményesen foglalkozzanak nyelvi kérdésekkel. Ha a tanulás, a szövegértés és -alkotás, a hangtan, a helyesírás és a helyes ejtés, a jelentéstan és az alaktan funkcionális egységet alkot, egy irányba hat, akkor nem lehetetlen álmokat kergetünk. Arra azonban figyelni kell, hogy a helyesírási alapelvek megértése és megkülönböztetése ebben az életkorban néhány tanuló számára túlságosan bonyolult, elvont. A mássalhangzók törvényszerűségeit azonban velük is meg lehet taníttatni, ahogy nem mondhatunk le a helyesírási szabályzat értő használatáról, a szabályalkotás és -felhasználás szorgalmazásáról sem. Egyébként el kell fogadni a tankönyvi helyett vagy mellett a tanuló által jól megszerkesztett meghatározásokat, szabályokat is!
A tanári megfigyelés mellett kerüljön sor szóbeli számonkérésre egyes órákon. Értékeljük és javítsuk, javíttassuk folyamatosan a tanulók mindenfajta munkáját, konkrét útmutatással pótoltassuk a hiányokat, differenciáltan foglalkozzunk a lemaradókkal, adjunk személyre szabott feladatokat a gyorsabban haladóknak. Összefoglalás és gyakorlás után zárjuk a pedagógiai szakaszokat + tudásszintmérő dolgozatokkal. A felmérések tapasztalatait hasznosítsuk a további felzárkóztatásban és +4 alkalommal tehetséggondozásban!
Az éves időkeret felosztása
1. Ismeretszerzés, fejlesztési feladatok megoldása: 40 óra
2. Írásbeli szövegek alkotása: 4 óra
3. A tanulási képességek kialakítása: 4 óra
4. Rendszerezés, ismétlés: 16 óra
5. Számonkérés, ellenőrzés: 8 óra
6. Irodalmi dolgozatok javítása: 2 óra
Összesen: 74 óra
6. Ismeretek az irodalomról
Időkeret: 50 óra
Tananyag (Alkotók, 
művek, memoriter)	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
I. Az olvasás öröme 
Az irodalom mint művészet befogadásának megalapozása. Az olvasási igény felkeltése, az olvasás örömének megtapasztalása néhány magyar és idegen nyelvről magyarra fordított lírai és epikai mű segítségével. 
Weöres Sándor: 
Dal három messzi tájról	Az olvasás iránti érzelmi és gondolati érdeklődés fenntartása a belefeledkezés, a játékosság, a kaland, a képzelet, az ön- és emberismeret iránti igénnyel. 
A tanult fogalmak felismerése, megnevezése, használata az olvasmányok feldolgozása és a róluk való beszámolás során.	Részvétel vers- és prózamondó versenyen, illusztrációkészítésben, műfordítói kísérletezésben, versírásban. 
Hegedűs Géza: Az olvasás gyönyörűsége (részlet)		
Bella István: 
Áni Máni muzsikál 
Szabó Lőrinc: 
A szél meg a nap 
Kassák Lajos: 
Az ószeres dala 
Siv Widerberg: Szerelem 
Birtalan Ferenc: Letépős 
1-2 vers az előbbiek közül	Változatos ritmikai, zenei formálású művek közös és önálló olvasása, feldolgozása. 	Ritmus a természetben, a zenében és a költészetben. 	Ritmus, rím.	
II. Képek, hangulatok versekben 
Ej, haj, gyöngyvirág (virágének) 
Annyi bánat (kesergő) 
Erdő mellett estvéledtem (bujdosónóta) 
Falu végén (népi imádság) 
József Attila: Ringató (dal) 
Petőfi Sándor: 
Szülőföldemen (tájleírás)	Ismerkedés lírai műfajokkal: dal, különböző típusú népdalok, tájleíró vers. 
Néhány fontosabb költői kép (hasonlat, metafora, megszemélyesítés) és alakzat (ismétlés, fokozás, ellentét, párhuzam) felismerése; szerepük, hangulati hatásuk megtapasztalása. 	Népdalmondás, közös éneklés. 
Bartók, Kodály gyűjtőmunkája. 
Válaszkeresés a Miért szép? kérdésre.	Líra, dal, népdaltípusok, tájleíró vers. 
Képiség, alakzatok.	
Petőfi Sándor: Az alföld 
Arany János: Családi kör 
2 vers az előbbiek közül	A versszak és a nagyobb szerkezeti egységek megfigyelése.	A sorrend és a nézőpont megfigyeltetése.		
III. Történetek, jelentések 
Tündérszép Ilona és Árgyélus (tündérmese) 
Az erdő anyja 
(cigány varázsmese) 
A kilenc pávalány és az aranyalmafa 
(szerb bolondos mese) 
Csalimese (tréfás mese) 
Lázár Ervin: Virágszemű 
(műmese) 
Akhilleusz haragja 
(mitológiai történet) 
Ég atya, Föld anya megalakulnak 
(vogul teremtéstörténet) 
A teremtés (bibliai történet) 
Mátyás király meg a juhász 
(történeti monda) 
Móricz Zsigmond: Fillentő 
(novella) 
Mikszáth Kálmán: 
Szepi bácsi (novella) 
Örkény István: Nápolyi (novella)	Elbeszélő művek közös és önálló olvasása, feldolgozása tanári segítséggel, csoportosan, egyénileg. A szó szerinti és a metaforikus jelentés kibontása. 
A megtapasztalt formák alkalmazása a mindennapi történetmondásban és a kreatív fogalmazásokban. 
Mesemondás, cselekménymondás az eredeti szöveg hangulatának, stílusának pontos visszaadásával. 

A szereplők külső és belső jellemzőinek azonosítása a tanult művekben. Rövid jellemzés készítése mintakövetéssel. 

Annak megállapítása, hogy ki beszéli el és kinek a szemével látjuk a tanult művek cselekményét. 

A tetőpontok, fordulópontok és kitérők érzékelése a tanult művekben.	Weöres Sándor: Négy változat 
c. művének bemutatása, összefüggés keresése a költemény és a tananyag között. 

Az epikai művek szerkezeti ábrájának elkészítése közös munkával. 	Epika, mesetípusok, novella, mitológia, Biblia, teremtéstörténet, monda. 

Nézőpont, epikus szerkezet, kiindulási pont, bonyodalom, kitérő, tetőpont, megoldás; cselekmény, helyszín.	
IV. Petőfi Sándor: János vitéz (elbeszélő költemény) 

15-20 sor János vitézből	A mese és a valóság elemeinek elkülönítése.		Ritmus, ütem, ütemhangsúlyos vers, felező tizenkettes, elbeszélő költemény.	
V. Házi és választható olvasmányok 
Molnár Ferenc: 
A Pál utcai fiúk (regény) 

Antoine de Saint-Exupéry: 
A kis herceg (regény) 

J. K. Rowling: 
Harry Potter és a Bölcsek Köve (meseregény) 
5-10 sor prózarészlet	Egyik regény házi olvasmány a tanár kijelölése alapján, egy másik választható a tanuló döntése szerint! 
Közös feldolgozás a tanult elméleti ismeretek alkalmazásával. Önálló beszámoló, illusztrálás.	Film feldolgozás közös megtekintése.	regény, meseregény	
	Tapasztalatszerzés a tisztán elbeszélő és a dramatikus műrészletek közötti különbségekről. 
Ha van rá mód, közös színházlátogatás szervezése.			
	Novella, elbeszélő költemény, regény részleteinek, illetve köznapi helyzeteknek dramatizált megjelenítése, szerepcsere.			
VI. További témák 
Kosztolányi Dezső: Már néha gondolok a szerelemre 
Petőfi Sándor: Füstbe ment terv 
József Attila: Mama 
Fekete István: Bogáncs (részlet) 
Móra Ferenc: Rab ember fiai (részlet)	További alapvető témák megismerése, újabb olvasmányok a korábbi témakörökből. 
Törekvés a közvetlenül adott jelentés árnyalására személyes tapasztalatok alapján, más irodalmi és nem irodalmi, verbális hangzó és képi szövegek bevonása a tanár ötletei, a tévé kínálata és a tanulók érdeklődése szerint.	Könyvtári búvárkodás újabb érdekesség után vagy olyan művek kikölcsönzése, amelyek felkeltették az érdeklődést.		
VII. Kitekintés a kommunikáció egyéb formáira	Az új szóbeliség (sztorizás, viccmesélés, reklámozás), az elektronikus kommunikáció (számítógép) és a tömegkommunikáció (rádió, televízió, hangosfilm stb.) néhány új formájának megfigyelése. Előnyök, hátrányok számbavétele, megbeszélése.	Hogyan kell élni (nem visszaélni) a mobiltelefonnal? Vita.		
Módszertani és értékelési javaslatok
Egész évben végzendő az értő, reprodukáló olvasás fejlesztése, a szövegeket értelmező, a szerzett ismereteket önállóan megfogalmazó és a kreativitást igénylő feladatok megoldása (dramatizálás, szövegvariálás stb.).
A felsorolt szerzők néhány adatát kikerestethetjük a tankönyvből, irodalmi lexikonból a jobb tájékozódás (és nem az életrajz megtanulása) céljából. Legfontosabb feladatunkhoz, az olvasás megszerettetéséhez csak jó és a tanulók által elfogadott, érdeklődésükre számot tartó, fantáziájukat megmozgató alkotások vezetnek el, ezért található több cím az ajánlólistán. Végső kijelölésükkor több más szempont mellett a tanulók nemére is érdemes tekintettel lenni. Az olvasmányok megbeszélésére és értékelésére mindenképpen alkalmat kell találni a nem mindenki által ismertek esetében is.
Rendszeresen értékelni kell szóban, ritkábban érdemjeggyel a tanulók mindenféle megnyilvánulását, részvételét a közös munkában, aktivitásukat csoportos vagy frontális tevékenységben, szereplésen, versenyen. Egy-egy témakör lezárásakor fontos a memoriterek, tudnivalók szóbeli számonkérése, osztályzása és átfogó tudásszintmérő dolgozat íratása, a tapasztalatok pedagógiai célú hasznosítása.
Az éves időkeret felosztása
1. Ismeretszerzés, fejlesztési feladatok: 50 óra
2. Rendszerezés, ismétlés: 18 óra
3. Számonkérés, ellenőrzés: 6 óra
Összesen: 74 óra
7. Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
	Rövid, néhány mondatos vélemény élmények és olvasmányok hatásáról.	Tárgyilagos vélemény, ellenvélemény közlése.		
Vámos Miklós: Zengazének 
Metta V. Victor: Egy komisz kölök naplója (részlet)	A humor érzékelése a mindennapokban (vicc) és a korosztály érdeklődése alapján kiválasztott műalkotásokban. A humoros részletek felfedezése, bemutatása.	Paródia, karikatúra - sértés és sértődés nélkül.	Humor, vicc.	
	Részvétel a tanulócsoportban folyó beszélgetésben a mindennapok és az olvasmányok kiváltotta élményekről. Saját álláspont kialakítása. Empátia, türelem, egymás véleményének meghallgatása, az igazság együttes keresése. 			
	A jó és a rossz, az igazság és az igazságosság: az ítélkezés mint cselekedet felismerése mindennapi szövegekben és a tanult műalkotásokban. 	Rövid üzenetek, levélkék, ellenőrzők beírásai; véleményezésük.		
	A nem saját álláspont megjelenítésének, átélésének képessége, az empátia gyakorlása a közösség életében. 	Mit tettél volna ... helyében?		
	Más korokban született mindennapi szövegek, tárgyak, műalkotások idegenségének megtapasztalása.	Képeslapok, táviratszövegek, meghívók, táncrendek, emlék- és ajándéktárgyak, szalvéta- és egyéb gyűjtemények régen és ma. 		
Szavak, jelek, szokások (Szerk.: Hidasi Judit)	A különböző kultúrák eltérő életmódjának, szemléletének megtapasztalása néhány példa alapján. 	Családi, baráti, esetleges külföldi „szomszédolások” tapasztalatai.		
Módszertani és értékelési javaslatok
Az ítélőképesség fejlesztése a szövegmunkák, a művészi élmények, a szabad idő eltöltésének módjai (tévézés, számítógépes játékok, természetjárás stb.) és a mindennapi tapasztalatok felidézése, saját fogalmazások elemzése, emberi magatartásmódok megfigyelése, értékelése során történik. Sor kerülhet rá tervezetten tanórákon és kisközösségi kommunikációban. A tanárnak azonban figyelemmel kell kísérnie, kik a hangadók, a közvélemény-formálók, hogy szükség esetén beavatkozhassék.
A véleményt általában nem, annak kifejezési módját, a közös munkában tanúsított aktivitást időnként értékelni, kellő alappal osztályozni is lehet.
6. TANÉV
Célok és feladatok
Ebben az osztályban továbbra is építünk a korábban tanultakra az érdeklődés, a tudás (nem csak a tanulás) iránti vágy felkeltésével. A képességfejlesztés középpontjában álló írás, beszédértés, szóbeli és írásbeli kifejezés mellett egyre erőteljesebb hangsúlyt kap egy-egy nyelvi, helyesírási, szövegértési, -szerkesztési, -javítási probléma mind önállóbb felismerése és megoldása vagy legalább törekvés erre.
A fokozatosan mélyülő és gyorsabban előhívható ismereteknek köszönhetően ebben az életkorban a nyelvhasználat tudatosabbá, a helyzethez, témához és a kommunikáció egyéb tényezőihez mindinkább alkalmazkodóvá válik, ezzel erősíti az önbizalmat.
A saját és mások megnyilatkozásainak, illetve a művészi kifejezésmód titkainak csoportos vagy önálló munkaformában való elemzése sok lehetőséget nyújt a személyiségformálásra, a figyelem összpontosítására, tartósságának javítására, nem utolsósorban (a többször előforduló rivalizálás mellett) együttműködésre a társakkal. Ugyanitt a tanárnak nagy figyelmet kell fordítania a bővülő szaknyelv használatának megkövetelésére, hiszen épp az előadásmód határozottsága és a pontos megfogalmazás igazolhatja a megértést, az összefüggések felismerését, a következtetések megbízhatóságát.
Magyar irodalomból nem lépjük át az irodalomolvasás szintjét, nem tanítunk és nem is reprodukáltatunk részletes írói életrajzokat, viszont mind fontosabbá válik - a történelemtanulással párhuzamosan - egy-egy alkotónak és művének elhelyezése az adott korban, megkülönböztetve a megírás idejét a cselekmény (nem feltétlenül megegyező) idejétől. Ezzel a történeti szemléletet és az időben való tájékozódás képességét alakítjuk.
Tekintve, hogy az 5-6. osztály egy képzési szakasz, fejlesztési feladatai közel azonosak. Az utóbbi évfolyamon az újakon kívül folyamatosan gondozni, mélyíteni kell a korábbi ismereteket, egyre inkább kompetenciává, azaz értékes, érvényes, hasznosítható tudássá érlelni a tanultakat, hiszen az anyanyelvi és az irodalmi nevelés eredménye csak sokoldalú és sokcélú alkalmazáskor érvényesül. Ilyen meggondolásból a 6. osztály kerettantervében nem ismételjük meg a ciklus első évfolyamára előírtakat, csupán az új tartalmakat és feladatokat jelöljük meg.
Követelmények
- legyen képes a tanuló a nyelv rendszerszerűségének elemi szintű belátására a szófajoknak az újabb szakirodalom szerinti csoportosítása kapcsán;
- legyen jártas a helyesírási, a kifejező- és szövegértő-képesség javítására a szófajtani ismeretek mélyítésével és alkalmazásával;
- legyen képes aktív társas nyelvhasználatra újabb beszédműfajokban;
- próbálkozzék néhány új téma és motívum felismerésével az olvasott, ajánlott vagy az azokhoz illeszthető alternatív lehetőségek kínálta művekben;
- legyen jártas azonos témák más-más megjelenítési formában való felismerésében, irodalmi művek filmes, tévés feldolgozások összevetésében, az eltérő csatornákból szerzett élmények különbségeinek megfogalmazásában;
- tudja megnevezni a cselekmény kiemelkedő szálait, a szereplőket és helyszíneket, a konfliktusok okait és megoldásuk módjait, a szöveges és dramatizált formák különbségeit;
- törekedjék a mű szövegére és hatására figyelve szövegelemzésre, átalakításra, képzettársítások, érzelmi tapasztalatok előhívására, azok mozgósítására, dramatizálásban, improvizációban való részvételre.
Az éves órakeret
Magyar nyelv: évi: 74 óra (heti: 2 óra)
Magyar irodalom: évi: 55 óra (egyik félévben heti: 2 óra, a másikban heti: 1 óra)
(Az osztály felkészültsége, érdeklődése stb. alapján a tanár dönthet az irodalomórák javára is.)
1. Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
A beszédhelyzetnek megfelelő, kulturált nyelvi és nem nyelvi magatartás kialakítása. A másik ember megértését és az önkifejezést elősegítő kommunikáció formálása.	Törekvés a kifejező és mások számára érthető, nyelvileg igényes és helyes beszédre. A családból hozott tájnyelvi ejtésmód, szókincsbeli és alaktani sajátosságainak vállalása a köznyelvi norma ismerete mellett. Önismereten és önbizalmon alapuló aktív kommunikáció gyakorlása.	A közhelyek, töltelékszók, terpeszkedő kifejezések, gügyögő rövidítések, a nyelvi durvaság, pallérozatlanság kerülése. 
A tanult szófajok kommunikációs szerepének kipróbálása a helyzetnek, a témának és a beszédműfajnak megfelelően.	Köznyelvi ejtésnorma, tájnyelv.	
	A szóhasználat, a kiejtés, a testbeszéd összehangolása különféle beszédhelyzetekben. 
A testbeszéd a közlés kísérője, nyomatékot ad neki vagy ellentétes jelentést hordoz. A testbeszéd helyettesítheti is a nyelvit (pl.: összehúzott szemöldök = haragszom rád). 
Együttműködés, beleélés, tolerancia, a partner segítése.	Részvétel beszélgetésben, annak kezdeményezésében, új téma felvetésében, kisebb vitában.		
	A szövegértés elsajátítása érdekében meg kell figyelni és gyakorolni a már ismert és az adott helyzetben újnak számító információt. A mindenkori új felismerése vezet el a szöveg pontos felfogásához.	Saját álláspont kifejtése, kérdések, válaszok megfogalmazása különböző helyzetben.	Információ, információhordozó.	
Módszertani és értékelési javaslatok
A kommunikációs ismeretek állandóan bővülnek, de mindig mindent kell tudni alkalmazni a siker érdekében. Az önálló órát nem kívánó változatos gyakorlatok aktivizálják a gyerekeket, arra azonban ügyelni kell, hogy a játékosság, az oldottság ne jelentse „az addig legalább nem kell tanulni” hamis látszatát! A reális szóbeli értékelés, a tanulók nemcsak jelentkezés, hanem a tanár tudatos választása, megbízása alapján való mozgatása a helyére teszi a dolgokat.
2. Olvasás, írott szöveg megértése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Értő csendes és hangos olvasás. A hallott vagy olvasott szöveg megértése, a beléjük kódolt tartalmak és értékek felfogása.	A szövegben kifejtett információk vissza- keresése, beszédben rákérdezés, bővebb kifejtés kérése. 
Műveletek az olvasott szövegekkel: szűkítés, bővítés, részletezés, átalakítás, lehetséges előzmény, következmény szerkesztése tanári segítséggel, majd önállóan.	A szövegértés kontrolálása kérdésekre adott válaszokkal, a téma rövid összefoglalásával.		
	Ismerkedés a szövegértési technikák alapjaival: téma-, adatkeresés, időbeli, okozati összefüggések feltárása, részletek kiemelése adott szempontra adandó válaszul.	A lényegkiemelés gyakorlása: alá- húzás, sorszámozás, kulcsszavak megtalálása, vázlatírás, jegyzetelés.		
Módszertani és értékelési javaslatok
A szövegértéssel kapcsolatos tevékenységformák nagyobb részére szinte valamennyi órán sor kerül. Ez biztosítja a tanulásban betöltött, mással fel nem cserélhető szerepét mindenkor, ha lényeget kell kiemelni, adatot keresni, azzal bizonyítani vagy cáfolni valamit, a végén pedig összefüggően, logikusan beszélni. A szövegértés az előzők mellett magyarórákon az irodalomolvasás élvezetéhez, a szövegben lévő kifejezőeszközök feltárása révén a mű esztétikai birtokbavételéhez is elvezet, ezért mint didaktikai feladat, kiemelten kezelendő, s elsősorban az irodalmi követelményekkel együtt osztályozandó.
3. Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
Időkeret: 4 óra + folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Az írásbeli önkifejezés tartalmi és formai követelményeinek megismerése és gyakorlati alkalmazása.	Személyes és olvasmányélmények megfogalmazása a témának megfelelő rövidebb műfajban és stílusban, a helyesírási és nyelvhelyességi ismeretek alkalmazásával. Esztétikus külalak, minta- és szabálykövető helyesírás, jó fogalmazás, a megfontolás tempójának rövidítése, önellenőrzés.	Az anyaggyűjtés egyéb módjainak megismerése: tapasztalat, kísérlet, emlékezés, képzelet. 
A gyűjtött anyag elrendezése, a sorrend megállapítása; címadás.	Anyaggyűjtés és módjai.	
	A szövegösszetartó nyelvi eszközök megfigyelése: kötőszók, névmások, határozószók, birtokos személyjel, személyrag és használatuk.		Szövegösszetartás.	
		A szöveghibák felismerése és javítása névmásozással, névelőváltással, kihagyással, átszerkesztéssel, rokon értelmű szavakkal. 		
	A szövegalkotáshoz szókincsfejlesztő gyakorlatok végeztetése: gyűjtés, értelmezés, rokon- vagy ellentétes jelentés hozzárendelése, meghatározás. A rövid, tárgyszerű fogalmazások mellett helyet kell kapniuk az egyéniséget jobban kifejező, nyelvileg igényesebb szövegeknek a tanult műfajokon belül.	Próbálkozás kreatív szövegalkotással: Mi lenne, ha...? 
Vagy: Örkény István Leltár, 
Weöres Sándor Egérrágta mese c. műve alapján.		
Módszertani és értékelési javaslatok
Tovább kell fokozni az írás tempóját, rendezettségét, a helyesírás biztonságát. Törekedni kell minden lehetséges alkalommal az idő- és logikai rend megtartásával a nézőpont és a hangnem váltogatására. Az olvasmányok és saját élmény, megfigyelés alapján készüljenek elbeszélések, leírások, jellemzések tanári útmutatással és anélkül, kerüljön sor kreatív fogalmazásra (Mi lenne, ha...? Mit tennél ... helyében? stb.). Az eredményes írásbeli kifejezés fejlődése nem nélkülözheti a szókincs bővítését, a nyelvtani ismeretek mélyítését, szükség esetén a szakmai szókincs és a diáknyelv ízléses fordulatainak felhasználását.
Az otthoni vagy iskolai részfogalmazásokat a teljes szövegekhez hasonlóan mindig javítani, javíttatni és szövegesen is értékelni kell. Az ellenőrzésre szánt évi 2 irodalmi jellegű dolgozatot az előbbieken kívül mindig osztályozzuk is.
4. A tanulási képesség fejlesztése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
A könyvtári gyűjtőmunka és a tantárgyi vizsgálódás technikáinak megismerése, alkotó felhasználása. 	Tapasztalatszerzés különböző információhordozók (írásos, vizuális, audiovizuális, elektronikus, internet, CD-ROM) működéséről, alkalmazásáról tanári bemutatás, gyakorlás után önállóan.	A beszéd értése, a tanári magyarázat követése, tanulás könyvből, más információhordozóból. Felkészülés az ismeretek reprodukálására vázlattal, felelettervvel. 	Írásos, vizuális, audiovizuális, elektronikus információhordozó, internet, CD-ROM.	
	Kérdés megfogalmazása, problémafelvetés, válaszkeresés.			
	A gyűjtött könyvtári és egyéb információk elrendezése, feljegyzése, bevésése.	Önálló beszámoló.		
	Ismerkedés egynyelvű szótárakkal, diákoknak szánt kézikönyvekkel.	Pontos szójelentés, megfelelő fogalomhasználat bizonyítja a téma ismeretét.		
Módszertani és értékelési javaslatok
A szövegértési eljárásokat célszerű kiterjeszteni a vizuális információkra (illusztrációk, tipográfiai eszközök, szövegtagolás), értelmezésükre, szerepük megvilágítására a szöveg jelentésének gazdagításában. Próbálkozni lehet ezek együttes felhasználásával saját írásművekben is (kiemelés, betűtípusok stb.).
Nem nehéz elfogadtatni a ma diákjával, hogy az ismeretszerzésnek ugyan kitüntetett terepe az iskola, a tanóra, de közel sem egyetlen. A könyvtári tájékozódás, a tantárgyi vagy egyéb gyűjtőmunka, a tanultak kiegészítése több csatornán történhet. Ezek értő, üzembiztos és gazdaságos használatát azonban tanítani, gyakoroltatni kell. Házi feladat is adható internet- vagy sajtófigyeléssel (beszámoló, olvasmánynapló stb. elkészítése). Éljünk bátran ezekkel a tanulók által kedvelt eszközökkel!
5. Ismeretek az anyanyelvről
Időkeret: 42 óra
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
A diákok írásbeli és szóbeli szövegalkotásához, - értéséhez szükséges szótani, szófajtani ismeretek elsajátítása, az egyes szófajokkal kapcsolatos helyesírási és nyelvhelyességi tudnivalókkal együtt.	A korábbi fejlesztési szakaszban megszerzett ismeretek és kompetenciák továbbépítése. 
A helyesírási szabályzat tudatos használata.	A tárgymutató használata, szabálykeresés íráshoz, önjavításhoz.		
A nyelv mint jelrendszer; összefüggés a szavak jelentése, alakja és a szófajba sorolás között.	A fogalmi, az alkalmi, a köznyelvitől eltérő jelentés és a metaforizáció megfigyeltetése. A szavaknak mint egyezményes jeleknek a használata.	A szójelentés és a nyelvhasználati szabály. 
A jelek fajtái: természetes és mesterséges (közmegegyezésen alapuló) jelek. 
A jel, a jelentés és a jelölt dolog megfigyeltetése.	Köznyelvi és alkalmi jelentés.	
A szókincs rétegezettsége. Átjárhatóság az egyes nyelvi rétegek között.			Szókincs, egyéni, nemzeti; aktív, passzív szókincs.	
A magyar szófajok rendszere. A besorolás szempontjai szófajba, szófajcsoportba.	A szó jelentésének és nyelvtani tulajdonságainak megfigyeltetése. A tanult szófajok felismerése, megnevezése, jellemzőinek felsorolása példákkal együtt; a hozzájuk tartozó helyesírási és nyelvhelyességi tudnivalók ismerete, alkalmazása.		Nyelvtani tulajdonság, toldalékolhatóság; szófaj, szófajcsoport.	
Önálló alapszófajok: főnév, melléknév, számnév, ige, határozószó. Fogalmuk, fajtáik.	A főnév (köznév: egyedi, elvont, anyag-, gyűjtőnév, tulajdonnév: személy-, állat-, földrajzi, intézmény-, cím, márka-, cégnév. A kezdőbetű, az egybe-, külön- és kötőjeles írás. 
A melléknév (külső, belső tulajdonságok, valahová tartozás kifejezése). A melléknév. fokozása. A személy-, intézmény- és földrajzi nevekből képzett mn. helyesírási kérdései. Szógyűjtés és -alkotás. 
A számnév (határozott: tő-, sor-, törtszámnév és a határozatlan szn.) Helyesírás számmal és betűvel. A keltezés írása. Az egy szó szófajisága, a két és kettő alak használata. 
Az ige, az igealak, a magyar igeragozás rendszere. Nyelvhelyességi kérdések: suksükölés, -nák, -nék felcserélése. 
A határozószó és jelentései. A határozószó hely-, idő- stb. jelölő szerepe a szövegben.	A névszó fogalma: a névszós stílus megfigyeltetése. 
A magyar személynevek kialakulása; az asszonynév és a becenév fajtái. 

Igemódok és beszédszándékok. 

Az irányhármasság mint finnugor sajátosság.	Önálló alapszófaj, főnév, melléknév, számnév; névszó; ige, igefajták, igeragozás; 
határozószó és fajtái.	
Helyettesítő alapszófajok: névmások. 

Arany János: 
Grammatika versben (részlet)	A névmás (főnévi: személyes, birtokos, kölcsönös, visszaható névmás). 
Főnévi, melléknévi, számnévi névm.: mutató, kérdő, vonatkozó, általános, határozatlan nm. 
A hangrend szerepe a közelre és távolra mutatásban; a kétféle kérdő mondat eltérő intonációja; vessző a vonatkozó névmás előtt; a hagyományos írásmódú névmások; az aki, ami, amely nyelvhelyességi tudnivalói.	Névmásozás a szövegalkotásban és -javításban.	Helyettesítő alapszófaj, névmás és fajtái.	
Az igenévi alapszófajok: főnévi, melléknévi, határozói 
igenév.	Szóképzéssel keletkezett szófajok és helyesírásuk.		Igenévi alapszófaj, főnévi, melléknévi (folyamatos, befejezett, beálló), határozói igenév.	
Viszonyszók: névelő, névutó, segédige, igekötő, kötőszó.	Az igekötő jelentései, helyesírása. A kötőszó és a vessző használata szókapcsolatban, mondatban.	A névutó irányhármassága. A kötőszó szerepe a szövegösszefüggés megteremtésében.	Viszonyszó, névelő, névutó, segédige, igekötő, kötőszó.	
A mondatszók: módosítószó, kapcsolatteremtő mondatszó, indulatszó.	A módosítószó jelentésváltozásai. Az - e kérdőszó szórendi helye, helyesírása. 
Vesszőhasználat és indulatszó.	A módosító- és indulatszó szerepe a mondatok modalitásában. 	Mondatszó, módosítószó, kapcsolatteremtő mondatszó, indulatszó.	
Arany János: Toldi, népdalok, népmondák alapján	A régebbi és a mai nyelvállapot különbségeinek megfigyeltetése és felismertetése a korosztálynak megfelelő szinten. 			
	Annak megfigyeltetése, hogy a magyar nyelv ismerete miben segíti, miben nehezíti a tanult idegen nyelv elsajátítását (elöljárószó, vonzat, nyelvtani nem stb.).	Kányádi Sándor: Bogotai bagatellek c. versének bemutatása.		
Módszertani és értékelési javaslatok
Érdemes a tanulmányoknak ezen a pontján tisztázni a nyelvi jel fogalmát, a szó és a toldalék jelszerűségét.
A tanév legnagyobb részét kitevő szófajtan részben új ismeret. Vannak ugyan előzményei, azonban a 4. osztályból törölt mondattan hiányában mondatrészi szerepre nem hivatkozhatunk. Mégis lehetséges a szójelentés és a nyelvtani tulajdonság alapján a fogalmak biztonságos kialakítása, követelményként azok felismerése, a jellemző jegyek alapján meghatározása és besorolása. El nem hanyagolhatók a helyesírási, nyelvhelyességi tudnivalók, a szavak jelentésének és hangalakjának összefüggéséről tanultak, a szólások, közmondások, ill. az irodalmi olvasmányokban oly sokszor előforduló, az alapjelentésen túlmutató ismeretek, ezek gyakorlása.
Fontos a szabálykövetés és az önkontroll, a javítás tudatos alkalmaz(tat)ása fokozatos önállósággal beszédben és írásmunkákban egyaránt.
A tanév során 4 tudásszintmérő dolgozatot kell íratni.
Az éves időkeret felosztása
1. Ismeretszerzés, fejlesztési feladatok: 42 óra
2. Írásbeli szövegek alkotása: 4 óra
3. Rendszerezés, ismétlés: 18 óra
4. Számonkérés, ellenőrzés: 8 óra
5. Irodalmi dolgozatok javítása: 2 óra
Összesen: 74 óra
6. Ismeretek az irodalomról
Időkeret: 35 óra
Tananyag (Alkotók, 
művek, memoriter)	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
I. Bevezetés az irodalomolvasásba 
Karinthy Frigyes: Tanítom a kisfiamat vagy Gyurkovics Tibor: A tanár úr notesza	Az olvasás iránti érzelmi és gondolati érdeklődés fenntartása a belefeledkezés, a játékosság, a kaland, a képzelet, az ön- és emberismeret igényével. Az olvasás örömének átélése.	Az olvasás, a könyvbe való belefeledkezés adta élmények megfogalmazása.		
II. Versek a mából, a népköltészetből és a reneszánsz irodalmából 
Kányádi Sándor: Románc 
József Attila: Születésnapomra	Változatos ritmikai, zenei formálású lírai művek közös és önálló olvasása, feldolgozása a klasszikus és a kortárs magyar és a világirodalom köréből.			
Weöres Sándor: Haragosi 
Orbán Ottó: A holló 
Bari Károly: Azt hiszitek 
Garcia Lorca: Balkon, Táj 
Megrakják a tüzet (népdal) 
Nem szoktam, nem szoktam 
(virágének) 
Székely táncszó (táncszó) 
Kőműves Kelemen, Júlia szép lány (népballada) 
Arany János: 
Mátyás anyja (műballada) 	

Néhány fontosabb költői kép (hasonlat, megszemélyesítés, metafora) és alakzat (ismétlés, fokozás, párhuzam, ellentét) felismerése, szerepük, hangulati hatásuk megtapasztalása a verses formájú lírai és epikai művekben.	

Népköltészet, műköltészet. 
Gyűjtés, feldolgozás, eredeti művek létrehozása.	

Műnem, líra, epika, dráma. Népballada, műballada.	
Janus Pannonius: Pannonia dicsérete (epigramma) 
Heinrich Heine: Mementó 
(dal) 
F. Petrarca: LXIV. (szonett) 
Balassi Bálint: 
Egy katonaének 
Hogy Júliára talála ... 
Bornemissza Péter: 
Siralmas énnéköm (elégia) 
A tanév során 6-8 vers.	Ismerkedés további lírai műfajokkal. 
A művek témájának, hangulatának, hangnemének felismerése.	Könyvtári munka: Csanádi Imre: Bornemissza Péter 
Kortárs festők, szobrászok, építészek, zenészek alkotásai 
(Csoportos felkészülés rövid beszámolóra.)	Epigramma, szonett, elégia; időmértékes verselés.; a rímek fajtái.	
III. Elbeszélő művek versben és prózában 
Fazekas Mihály: Lúdas Matyi 
Arany János: Rege a csodaszarvasról, Toldi 
10-15 vsz. a Toldiból 
Történelmi monda: 
A fehér ló mondája 
Amikor az ördög Harsány- ban járt	Elbeszélő művek közös és önálló olvasása, feldolgozása tanári segítséggel, csoportosan és egyénileg. A megtapasztalt formák alkalmazása a mindennapi szövegmondásban és a kreatív fogalmazásban. 
A szereplők külső és belső tulajdonságainak azonosítása, a felismert tulajdonságok igazolása a művek részleteivel. A jellemzés módjainak számbavétele.	A ludas ember 
(román népmese) 
A téma hasonlóságának megfigyeltetése a két műben. 
Petőfi Sándor: 
Arany Jánoshoz 
Arany János: 
Válasz Petőfinek	Történelmi monda, rege elbeszélő költemény, ének. 

Költői levél.	
IV. Házi és választható olvasmányok 
Gárdonyi Géza: 
Egri csillagok 
15 soros prózarészlet 
E. K„stner: 
lányoknak: A két Lotti 
fiúknak: Május 35. 
Szabó Magda: Abigél 
Mándy Iván: Saki	Az idő és a tér egyértelműen megjelölt mozzanatainak azonosítása. A megjelölés és az utalás nyelvi eszközeinek feltárása. 
Annak megállapítása, hogy ki beszéli el és kinek a szemével látjuk a történetet. 
A tetőpontok, fordulópontok és kitérők érzékelése. 
Az epikai mű szerkezetének feltárása.	A nézőpont kijelölése és váloztatása a reprodukálásban és egyéni fogalmazásban.	Konfliktus, epizód, motívum, cselekmény, cselekményszál, nézőpont, tető-, 
fordulópont, kitérő.	
	Tapasztalatszerzés a tisztán elbeszélő és dramatikus műrészletek közötti különbségekről.	Filmfeldolgozások közös megtekintése.		
	Elbeszélések és elbeszélő költemények, balladák részleteinek dramatizált megjelenítése.		.	
V. További olvasmányok a magyar irodalomból 
Pákolitz István: Rózsa 
(a FÉLHOLD c. ciklusból) 
Tinódi Sebestyén: 
Egy históriának summája 
Illyés Gyula: 
Egy kisdedre	Törekvés a közvetlenül adott jelentés árnyalására, általánosítására személyes tapasztalatok, közösen és egyénileg olvasott irodalmi és nem irodalmi, verbális, hangzó és képi szövegek bevonásával. 	Sajtófigyelés, válogatás.	Históriás ének.	
Zrínyi Miklós: 
Szigeti veszedelem (részlet) 
Vörösmarty Mihály: 
A búvár Kund 
Megjártam a hadak útját	További alapvető témák megismerése, újabb olvasmányok a korábbi témakörökből.		Eposz.	
VI. Kitekintés a kommunikáció egyéb formáira	Az új szóbeliség, az elektronikus kommunikáció és tömegkommunikáció néhány formájának megfigyelése.	Műsorfigyelő, ajánlás, az egyénileg vagy közösen látott-hallott művek megbeszélése. A műismertetés megtapasztalása.	Tömegkommunikációs eszközök.	
Módszertani és értékelési javaslatok
Legfontosabb az olvasás megszerettetése az elmélyedő csendes szövegmunka és a csoportos feldolgozás hatékonysága mellett. A memoriterek szöveghű tudását, a régiek és az újak emlékezetben tartását szintén nem hanyagolhatjuk el. Emellett a hatodikosok már alkalmat találhatnak műsorszerkesztésre, kisebb közönség előtti nyilvános szereplésre is. Mindez szintén az olvasóvá válás, a válogatni tudás jegyében! (Ugyanez a cél akkor is, ha televíziós, film- vagy egyéb feldolgozásokat ajánl a szaktanár. Ekkor rá kell döbbennie a modern eszközök sokszor sematikus, túlságosan leegyszerűsített ember- és világképén szocializálódott tanulónak arra a nagyságrendnyi különbségre, ami a tágabb horizontokat mutató, éppen ezért fantáziát mozgató, kreativitást előhívó, problémáira választ adó értékes olvasmányok és pl. a szappanoperák között van. Alapos megbeszélést igényel a köztes megoldás: klasszikusok a képernyőn.
A felsorolt olvasmányok mindegyike nem dolgozható föl azonos szinten. A tanár által kijelöltekre viszont megfelelő időt kell fordítani (a többit a választékbővítést, a hasonló témájú, műfajú, hangulatú művek egyszempontú összevetésére, a stíluselemek és a verstani, szerkesztési vagy egyéb ismeretek gyakorlására lehet felhasználni). Célszerű a tanulók magánolvasmányairól szóló élménybeszámolókat meghallgat(tat)ni, értékelni.
Az éves időkeret felosztása
1. Ismeretszerzés, fejlesztő feladatok: 35 óra
2. Írásbeli szövegek alkotása: 2 óra
3. Rendszerezés, ismétlés: 10 óra
4. Számonkérés, ellenőrzés: 6 óra
5. Irodalmi dolgozatok írása: 2 óra
Összesen: 55 óra
A tanév során 4 tudásszintmérő és 2 irodalmi jellegű dolgozatot kell íratni.
7. Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Önálló ítéletalkotás olvasási és más élmény, tapasztalat alapján egyéni, társadalmi, történeti, morális és egyéb kérdésekről. A tanuló ehhez ismerjen meg a hagyományosan értékközpontúnak tartott művek mellett (olykor helyett) olyanokat is, melyek a bennük feldolgozott lét- helyzetek és problémák révén képesek megszólítani és rádöbbenteni, hogy róla (is) szól a mese. Az olvasás fő motivációja legyen az önmegismerés vágya, az ítéletalkotás jelentsen mindenekelőtt önreflexiókat. 	Rövid, néhány mondatos vélemény megfogalmazása az élmények és olvasmányok hatásáról. 
Részvétel a társakkal való vitában, beszélgetésben a mindennapok eseményeivel vagy az olvasottakkal kapcsolatban. Mások véleményének meghallgatása, megértése, kulturáltan megfogalmazott ellenvélemény kifejtése. 
A jó és a rossz, az igazság és az igazságosság: az ítélkezés mint cselekedet felismerése és gyakorlása a mindennapi helyzetekben, felismerése és értékelése a tanult műalkotásokban.	Tématartás, témaváltás a beszélgetésekben. 
Szerep- és szimulációs játékok, szerepcsere.	Motiváltság a véleménymondáshoz, annak indoklásához.	
Petőfi Sándor: A tintásüveg 
Heltai Jenő: Az esernyő 
Nátha-dal	A humor kiemelt szerepének érzékelése a mindennapokban (viccmesélés, sztorizás, mérsékelt cikizés) és a megjelölt szövegek alapján.			
	A nem saját álláspont kifejtése, az empátia gyakorlása.	Valódi és fiktív élethelyzetek bemutatása.		
	Más korokban keletkezett szövegek, tárgyak, műalkotások másságának megtapasztalása.	Koncentráció énekkel, rajzzal stb.		
	A különböző kultúrák eltérő életmódjának, szemléletének megtapasztalása néhány olvasott, látott példa alapján.			
Módszertani és értékelési javaslatok
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése kiemelten, de nem kizárólag az irodalomórák feladata az olvasmányokhoz kapcsolódóan. Az itt felsorolt feladatok nagy része tehát nem igényel külön időkeretet. Ideálisnak számít az az eset, ha a magyartanár egyben osztályfőnök is, hiszen akkor több lehetősége van e témák megbeszélésére, problémák szimulálására az egyén és a közösség egyidejű nevelésének érdekében.
A humorhoz és társaihoz, mint minden dolog értékeléséhez, mindig hozzá kell kapcsolni az empátia, az együttérzés vagy éppen a segítőkészség fogalmát, ahogy az udvarias, tapintatos megfogalmazás is jogos elvárás!
Az 5-6. osztályos fejlesztési szakasz kimeneti követelményei
1. Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása, megértése
A kapcsolatfelvétel és - megszakítás illemszabályainak ismerete. A testbeszéd és a hangosítás eszközeinek alkalmazása a beszédhelyzetnek megfelelően. Egyszerű szövegek alkotása olvasmányok és egyéni élmények alapján, a hallott szöveg megértése. A visszakérdezés és az elhangzottakra való reagálás lehetőségeinek ismerete.
2. Olvasás, írott szöveg megértése
Az élőbeszéd tempójával egyező folyamatos hangos és a szöveget értelmező csendes olvasás. Az olvasmányok témájának, szereplőinek, helyszíneinek, a szövegben kibontott cselekmény szálainak azonosítása; az elsődleges, szó szerinti és az elvontabb, metaforikus jelentés felfogása. A lírai művek képiségének, zeneiségének élményszerű átélése, kifejezőeszközeinek megnevezése.
3. Írásbeli szöveg alkotása, íráskép, helyesírás
Jól olvasható, rendezett külsejű, lendületes írás. A tanult helyesírási alapelvek, szabályok alkalmazása másolás, tollbamondás és emlékezetből való íráskor és önálló szövegek alkotásakor. A helyesírási szabályzat használata. Rövid elbeszélés, leírás tárgyról, tájról, emberről (jellemzés) készítése olvasmány vagy egyéni élmény alapján.
4. A tanulási képesség fejlesztése
Motiváltság az ismeretszerzésre. A tanulás általános és az egyes tantárgyak befogadásához nélkülözhetetlen speciális technikáinak alkalmazása. Tájékozottság a könyvtári eligazodásban: információgyűjtés és -elrendezés. Jártasság a korosztály számára készült lexikonok, kézikönyvek használatában. Szabály és meghatározás szerkesztése. Keresés nem csak írásos információhordozóból.
5. Ismeretek az anyanyelvről
A nyelv rendszerszerűségének ismerete. A hangképzés, a hang és a betű, a hangtörvények, a szó jelentése és hanglakja összefüggéseinek a felismerése és megnevezése. A szavak, szóelemek, a szófajok és fajtáik jellemzőinek, helyesírási, nyelvhelyességi tudnivalóinak alkalmazása.
6. Ismeretek az irodalomról
A tanult irodalmi művek néhány adatának (téma, szereplők, cselekmény, szerkezet, nyelvi megformáltság (képiség, zeneiség) bemutatása. Képesség a műnemek és a tanult műfajok, a népköltészet és műköltészet közötti különbségek és hasonlóságok feltárására. Az időrend, az egyszerű ok-okozati viszonyok felismerése. A szerző és a cím azonosítása, a memoriterek biztos emlékezetbe vésése és hatásos felidézése.
7. Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
Rövid, néhány mondatos vélemény megfogalmazása olvasmány- és egyéb élmények hatásáról, a jó és a rossz, az igazság, az igazságtalanság, a humor tekintetében. Beszámoló az átélés élményéről.
7. TANÉV
Célok, feladatok
Az általános iskola utolsó szakasza már a középfokú oktatásra készít elő. Éppen ezért támogatni kell a diákok érzelmi, szociális és intellektuális érését annak ellenére, hogy tizenéveseink a pubertásnak talán a legnehezebb szakaszát élik át. Fejlesztésük érdekében személyiségük legjobb tulajdonságaira kell és lehet alapoznunk.
A kommunikációs kihívások és elvárások egyaránt felébreszthetnek bennük megfelelni akarást és tudást, és ezek ellenkezőjeként passzivitást vagy éppen dacot. Ha azonban érzik, tapasztalják tanáruk bizalmát és megértését, akkor csodára, önmaguk legyőzésére is hajlandók. Erre a pozitív vonásra kell a tanórák során építeni!
Magyar nyelvtanból új ismeret a mondattan, bár annak tartalmi és szerkezeti szempontú felosztását és a mondatzáró írásjelhasználatot tanulták már. A nyelv rendszerének továbbépítése, gyakorlati alkalmazása több más mellett gondolkodási képességeik fejlődésére hat jótékonyan (rendszerlátás, kombináció, következtetés, problémamegoldás analizáló, szintetizáló, összehasonlító, általánosító és konkretizáló lépések után). A mondatrészek és kifejezőeszközeik felismeréséhez, a mondat szerkezetét megjelenítő mondatábrázoláshoz és a szóalkotáshoz pedig az alternatívák végiggondolása, a variációk kipróbálása, a helyes döntés meghozatala szükséges.
A mondat szó szerinti és a szövegkörnyezettől függő jelentésének feltárása s az összes mondattani ismeret szerepet játszik a szövegértés és -feldolgozás és természetesen a szövegalkotás színvonalának emelkedésében. A tanuláshoz ezen a fokon a korábbinál nagyobb erőfeszítés és szorgalom, előrelátás szükséges, hiszen hamarosan itt az iskolaválasztás.
Magyar irodalomból egyre közelebb kerülnek a tanulók a mindennapi tapasztalatuktól eltérő, tartalmi, nyelvi, esztétikai szempontból igényesebb klasszikus és mai szövegekhez, párhuzamosan a sok idejüket lefoglaló másféle kínálattal. Tanárnak és diáknak egyaránt meg kell küzdenie az igazi értékek győzelméért, de legalább elfogadásáért. Ehhez azonban nem elég a verbális ráhatás, mindenekelőtt élmény kell, élmény a javából!
Követelmények
- legyen képes a tanuló a nyelv rendszerszerűségének elfogadására a mondattani és a szóalkotás módjaival kapcsolatos ismeretek alapján;
- legyen jártas a tanultak értő használatában helyesírási, kifejező- és szövegértő képessége javítása érdekében;
- legyen jártas mind aktívabb társas nyelvhasználatban, kisebb vitában;
- tudjon tanulni, különböző információhordókat kezelni, belőlük adatokat keresni, azokat új helyzetben és céllal felhasználni;
- legyen képes az irodalmi alkotásokban és a mindennapokban megismert helyzetek és jellemek, érzelmek és gondolatok összefüggéseinek felismerésére, bemutatására, véleményezésére;
- fogadja el a műalkotásokból eléje táruló világ fiktív voltát;
- legyen jártas a zeneiség elemeinek és hatásának felismerésében, a formanyelv eszközeinek azonosításában;
- legyen jártas az olvasott és feldolgozott lírai, epikai és a látott drámai művek olvasott részleteiről való beszámolásban (író, cím, a kor és a mű kapcsolata, szerkezet, cselekmény, jelentős, esetleg váratlan fordulatok, fő- és mellékszereplők);
- ismerje a jellemzés módjait, tudjon készíteni egyszerűbb jellemzéseket;
- tudja megkülönböztetni a műnemeket és műfajokat, mindkettőbe besorolni a tanult műveket;
- legyen nyitott a játékos és humoros megoldásokra, különböztesse meg a humort az iróniától;
- legyen kitekintése egy-egy korszak legfontosabb társadalom- és művelődéstörténeti törekvéseinek összefüggéseire.
Az éves órakeret
Magyar nyelv: évi: 55 óra (egyik félévben heti: 2 óra, a másikban heti: 1 óra)
Magyar irodalom: évi: 55 óra (egyik félévben heti: 1 óra, a másikban heti: 2 óra).
1. Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
A társas-társadalmi együttéléshez szükséges nyelvi és nem nyelvi képességek fejlesztése magánjellegű és kisközösségi helyzetekben. Az öntudat, a fellépés biztonsága, a saját mondanivaló kifejezésének igénye, mások személyének és véleményének megértése, tiszteletben tartása.	Alkalmazkodás a kommunikáció tényezőihez: cél, alkalom, partnerek, a köztük lévő viszony stb. előre tervezett és spontán helyzetekben. 
A nyelvi és nem nyelvi kifejezőeszközök használata, értelmezése (dekódolása) a beszédtárs megnyilatkozásaiban. 
Bemutatás, bemutatkozás élőszóban, telefonon. 	Alkalmazkodás az ismert (amit már a partner tud) és az újszerű (hírértékű, korábban nem tapasztalt) közleményelemhez hangsúllyal, szó- és mondatrenddel.	Kommunikációs cél, helyzet, alkalom, beszélő, hallgató, beszédpartner) a köztük lévő (hivatalos, baráti stb.) viszony, a komm. kódja, csatornája. 	
	A különféle mondatok változatos és tudatos használata a közlési célnak és szándéknak megfelelően. 
Az intonáció gyakorlása.	Kezdeményezés, aktivitás a komm.-ban; igazságkeresés, konfliktustűrés, igazságra, a megoldás együttes keresésére törekvés.	Közlési szándék, tájékoztatás, kifejezés, véleménymondás, befolyásolás.	
	A szöveg tartalmát és a beszélő szándékát tükröző kiejtésmód, helyes hangképzés, mondat- és szövegfonetikai eszközök megfelelő alkalmazására törekvés.			
	A testbeszéd, az arcjáték néhány jelének ismerete, törekvés ezek célszerű alkalmazására. A szemkontaktus jelentőségének megtapasztalása.	A távolságtartás differenciált megválasztása „nálunk és más nemzeteknél”, az ún. intim szféra tisztelete.		
	A beszédpartnerrel való együttműködés (megértő-segítő, együttműködést mutató, de passzív, elutasító, hárító-kibújó stb.) változatainak megismerése, megfelelő stratégia választása.			
	A látottak (átéltek) és a feltételezések (következtetések, hipotézisek stb.) megkülönböztetése nyelvi és metakomm. eszközökkel. 			
	Mások véleményének meghallgatása, tömör összefoglalása többszereplős helyzetekben. Csatlakozás valamelyik véleményhez; ellenvélemény kifejtése érveléssel, cáfolással. 			
	Memoriterek szöveghű tolmácsolása kifejező szövegmondással.			
Módszertani és értékelési javaslatok
A beszédkészséget és a szóbeli szövegek megértésének, alkotásának lehetőségeit valamennyi magyarórán preferáljuk. (A felelet is beszédmű!) Következetesen, mégis tapintatosan kell eljárnunk, mert a tanulók nagyon különbözők.
A nyelvi eszközök megtanulása nyelvtanórán történik, ám az olvasmányok (és a tömegkommunikáció) is bőven kínál megfigyelésre és értékelésre, elemzésre érdemes, érzelmeket, értelmet egyaránt kifejező mintákat. Találhatunk bennük követendő vagy elítélendő mintákat, csak nyitott szemmel-füllel kell vizsgálódnunk.
A tanulók szóbeli megnyilvánulásait többnyire verbálisan értékeljük, de időnként sor kerülhet osztályzásukra is.
2. Olvasás, írott szöveg megértése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Csendes olvasás különböző tartalmú, rendeltetésű (magáncélú, hivatalos, publicisztikai, irodalmi, ismeretterjesztő stb.) szövegek megértéséhez, szerkezetének feltárásához.	A csendes értelmező olvasás pontosságának fokozása. Kifejező hangos olvasás a szöveg előzetes tanulmányozása után.			
	Szépirodalmi és nem szépirodalmi szövegek lehetséges jelentés(ei)nek csoportos, egyéni, irányított és önálló megértése. A szövegértési technikák gyakorlása: következtetés az olvasottak alapján a szerzőre, a korra, a műfajra, a stílusra. 	Személyes vélemény, álláspont nyilvánítása, indoklása, megvédése az esetleges ellenvéleménnyel szemben.		
	A nyelvi eszközök és a jelentés összefüggéseinek felismerése szépirodalmi és másféle művekben tanári irányítással és önállóan. 
Az irodalmi szövegekben megjelenő egyszerűbb képek, alakzatok felismerése, értelmezésük gyakorlása.	Az íráskép az elrendezés, az írásjelek és egyéb vizuális jelek (illusztráció, ábra, grafikon) jelentéshordozó szerepe.	Köznyelvi szókép (kockaház), irodalmi szókép, megszemélyesítés, hasonlat, metafora.	
	Az olvasott művekből merített vagy a megértésükhöz szükséges aktív és passzív szókincs gazdagítása önálló munkával.			
	Irodalmi, ismeretterjesztő és publicisztikai szövegek olvasása és megértése, a szöveg- elemző eljárások önálló alkalmazása. A téma, a résztéma, a mondanivaló, a tartalmi párhuzamok, ellentétek felismerése, megfogalmazása, a lényeg kiemelése, adatkeresés, ok-okozati kapcsolatok, feltárása, válasz kérdésekre, adott szempontokra, vázlatkészítés, összefoglalás.	A szövegértelmezés és az eredményes tanulás összefüggése. (Akarj és tudj tanulni!)		
	Különböző szépirodalmi és nem szépirodalmi műfajok közötti különbség megfigyeltetése a képszerűség és a tárgyszerűség összevetésével. 
A tájékoztató (hír) és a véleményközlő műfajok (kommentár) közötti különbség megfigyeltetése. 	Kitekintés az írott és az elektronikus média műfajaira.	Tájékoztató sajtóműfaj: hír, tudósítás, interjú, riport; véleményközlő: kommentár, kritika; befolyásoló: 
hirdetés, reklám. 	
	Rövidebb és hosszabb irodalmi szövegek önálló olvasása házi vagy ajánlott olvasmányként, a szöveg feldolgozása előre megadott szempontok szerint. 
A tanulók bevonása az olvasmányok egy részének kiválasztásába. 
Vélemények hasonlóságainak, különbségeinek értékelése; a vélemények megfogalmazása.	Annak belátása, hogy eredeti szöveg nem helyettesíthető tartalmi kivonattal, rövidítéssel. Ilyen- kor éppen az olvasmányélmény, az átélés, a beleképzelés, a gyönyörködés mozzanata marad el.		
	Rövidebb, a mai köznyelvtől eltérő (régi(es), archaizáló) szövegek megértése egynyelvű szótárak, lábjegyzetek, kislexikonok stb. segítségével.	Annak megtapasztalása, hogy az idők folyamán a szókincs változik a leggyorsabban és a legszembetűnőbben.		
Módszertani és értékelési javaslatok
Az értő csendes olvasás a különböző szövegek elsajátításához ad segítséget. Ennek elsősorban itt van jelentősége, a kritikai olvasásnak a hibák, ellentmondások feltárásában, míg a kreatív olvasás közel jár az alkotás folyamatához. A megértett szöveg nyomán belsővé vált tudás, az olvasás közben átélt érzelmek, indulatok bemutatására pedig a hangos kifejező olvasás a megfelelő módszer. Az utóbbihoz és a saját szövegek elmondásához a beszédtechnikai eszközök további fejlesztése szükséges, azok szerepét a tartalmak, érzelmek közvetítésében nem lehet 7. osztályban sem mellőzni. Itt az ideje a sajtóban való rendszeres tallózásnak is!
A hangos olvasás időhiány miatt sajnos egyre inkább háttérbe szorul. Irodalomórákon mégis adjunk alkalmat a kifejező felolvasásra, a beszédtechnikai ismeretek tudatos felhasználására, a hallgató számára élményt nyújtó, a művészit megközelítő tolmácsolásra (a szöveg előzetes tanulmányozása után). A művészitől eltérő előismereteket és interpretációt igényelnek az ismeretterjesztő szövegek. Más a módszere esetükben a megértés és elsajátítás ellenőrzésének (kérdésre felelés, feladatmegoldás, teszt stb.) és olykor érdemjeggyel való értékelésének is.
3. Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Olvasható, rendezett írás, a nyelvi normákat követő helyesírás, önkifejezés egyéni sajátosságokat mutató stílusban az alapvető szövegtípusokban. 	Esztétikus írásmód a tanulási szintnek megfelelően a tempó fokozásával. Az egyéniséget felmutató írásjegyek mellett törekedni kell az olvashatóságra is.	Részvétel pályázatokon, versenyeken, a korosztály számára hirdetett nyelvi mozgalmakban.		
	Szövegalkotás gyakorlása ismert szövegtípusokban és műfajokban (leírás, különböző nézőpontú elbeszélés, jellemzés, ismertetés, vélemény). Megadott vázlat felhasználásával vagy önálló vázlattal lehet irányítani a figyelmet. 
Próbálkozás egy témának különböző szövegtípusban, műfajban való megfogalmazására.	A bekezdés meg- szerkesztése a tételmondatra, a bekezdések kezdő, befejező fordulataira, kapcsolóelemeire figyelve.	Bekezdés, tételmondat.	
	A nyelvtani, nyelvhelyességi, helyesírási ismeretek és nyelvi elemek stílusértékéről tapasztaltak tudatos alkalmazása az iskolai fogalmazásokban, kreatív szövegekben. 		Kreatív szöveg.	
	Az önkifejezés képessége és a kreativitás megjelenése különböző műfajokban (párbeszéd írása és beszerkesztése elbeszélő fogalmazásba, dramatizálás, párbeszéd átírása elbeszéléssé).			
	Rövidebb beszámoló anyagának összegyűjtése, rendezése és írásba foglalása tanári irányítással, csoportosan.			
Módszertani és értékelési javaslatok
Az írásbeli kifejezőkészség fejlesztése köztes feladata a két részstúdiumnak, a helyesírás szintjének emelése viszont elsősorban a nyelvtanórákon történik a grammatikai alapok biztosításával. A fogalmazásnak sokszor nem a tanítása, hanem értékelése jelent nehézséget. Óvakodni kell a szubjektív megítéléstől, hiszen jól nyomon követhető a történet kitalálása, megszerkesztése, a témához illő stílusban való kidolgozása. Ebben a korban már kérhetjük a párbeszédek beillesztését, a fordulatosságot, a jellemzések megalapozottságát, a képzavarok és stílustalanságok kerülését és persze a jó helyesírás mellett az esztétikus külalakot.
A dinamikus sztereotípiaként működő, jó tempójú íráskészség csupán technikai feltétele az egyre bonyolultabb gondolatok lejegyzésének. A helyesírás ugyan soha nem nélkülözi a megfontolás mozzanatát, de ebben az életkorban (és a továbbiakban) a döntés gyorsítandó. Munka előtt és közben a tartalom, a közlendő végiggondolása szintén odafigyelést, gondos tervezést igényel akkor is, ha a vázlatot nem íratjuk le. A szövegalkotás, fogalmazás mindig megköveteli, hogy a tanuló formába öntés közben, szinte automatikusan döntéseket hozzon az anyag összegyűjtése és elrendezése, a nézőpontnak és más szabályoknak megfelelő megszerkesztése, a nyelvi eszközök kiválasztása, a teljes szövegmű megalkotása tekintetében. Az ilyen komplex tevékenység igazán megérdemli az adekvát értékelést, osztályozást!
4. A tanulási képesség fejlesztése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
A tanuló emlékezeti típusának és gondolkodási képességének ismeretében lehet továbbfejleszteni az elsajátítás legtartósabb és leggazdaságosabb módját, a szöveges és vizuális információk (ábra, kép stb.) egyidejű felfogása mellett. 
A szöveg memorizálása, az ismétlés szerepének felfedezése.	Az önálló feladatvégzés, információgyűjtés és ismeretszerzés módszereinek megismerése, gyakorlása (segédkönyvek, a korosztálynak készült szótárak, lexikonok használata, ismeretlen szavak, kifejezések jelentésének megkeresése önállóan egynyelvű szótárakban, a tanult anyag (bármely tantárgyból!) bővítése különböző információhordozókból. 	A lényeg kiemelése, a probléma újszerű vagy sokoldalú megközelítése, korrekt forráshivatkozás, a vázlatba beletekintő szabad előadás. 
Tantárgyi kislexikon használata, készítése csoportmunkával.	Forrásjegyzék, hivatkozás.	
	Az egyénileg vagy csoportosan gyűjtött információk elrendezése, felhasználása a kitűzött célnak megfelelően. 	Feleletterv készítése, jegyzetelés.		
	Elemi gyakorlottság az információk felhasználásában, a források megjelölésében. 		Könyvészeti adatok.	
	Önálló vázlatkészítés rövidebb szövegek alapján szavak, problémák megjelölésével, kérdések vagy kijelentések formájában. 			
	Egyszerűbb szövegek vizuális környezetének átlátása, ábrák, illusztrációk értelmezése a szöveggel összefüggésben. A tömegkommunikációból szerzett ismeretek adaptálása.			
	Az összefoglalás sajátosságainak ismerete, összefoglalás készítése megadott szempontok alapján tanári irányítással, csoportosan és önállóan. Összefoglalás mintájául érdemes tanulmányozni a különböző tankönyveket!			
	Jegyzetkészítés tanári irányítással. A tömörítés és a lényegkiemelés gyakorlása. A jegyzet alkotó felhasználása tanuláskor, reprodukáláskor.	A lámpaláz leküzdésének módszerei.		
	Az információ kritikus befogadásának megalapozása (azonos témáról különböző forrásokból származó információk összevetése tanári irányítással, csoportosan. A legjobb változat kiválasztása a döntésképesség és felelősségérzet fokozásával. 			
Módszertani és értékelési javaslatok
Szoktassuk a tanulókat egyre alaposabb, körültekintőbb tanulásra, szüntelen visszacsatolásra, önellenőrzésre. Adjunk alkalmat az önálló vagy csoportos könyvtári kutatás, felkészülés eredményének bemutatására, újabb problémák tisztázására, vitára, lényeglátásra, összefüggések megtalálására a különböző információhordozókból.
5. Ismeretek az anyanyelvről
Időkeret: 35 óra
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
A mai magyar nyelv árnyalt és igényes használatához szükséges ismeretek az egyszerű mondat és a szóalkotás köréből. 	A nyelvi egységek szerkezeti, jelentéstani összefüggéseinek megfigyelése (pl. az azonos szófajba tartozó szavak jellemzői, ezek összefüggése a szavak mondatbeli viselkedésével), azonos jelentésviszonyokat kifejező, de eltérő szerkezetű mondatok megfigyelése, szerkezeti átalakítása.	A nyelv és a beszéd. 
A mondatfajták, a mondatvégi írásjelek, az intonálás és a jelentés összefüggései.	Mondat, mondatfajták, szófaj, mondatrész.	
A szóalkotás módjai: szóösszetétel, szóképzés; jelentésváltozás, szófajváltás; helyesírási kérdések. 	A szavak jelentésére vonatkozó kreatív gyakorlatok; a szónál kisebb és nagyobb nyelvi egységek jelentést befolyásoló szerepének megtapasztalása.		Szóösszetétel, előtag, utótag, szóképzés, szófajváltás. 	
A mondat fogalma. Jelentés, funkció, megszerkesztettség (szövegbe való beszerkesztettség), hangzás.	Gyakorlottság és szándékosság a kommunikációt befolyásoló tényezőkhöz való alkalmazkodásban, kitüntetetten a más-más jelentésű és funkciójú mondatok használatában. 	A mondatjelentés változása a kommunikációs helyzetnek megfelelően.		
A mondatok osztályozása tartalom, szerkezet, minőség szerint.	A helyesírási rendszer grammatikai meghatározottságának felismerése és gyakorlása az egyszerű mondat körében. 
A tulajdonnevek helyesírási szabályainak felelevenítése és alkalmazása.	A mondat szó szerinti és pragmatikai jelentése. 	Mondategység, mondategész, egyszerű, összetett mondat, tagmondat, állító, tagadó mondat.	
Az egyszerű mondat fogalma; tagolt és tagolatlan m., tő- és bővített mondat.	Mondatelemzési gyakorlatok; a mondategész felismerése.	A tagolatlan mondat fajtái: szerkesztett és szerkesztetlen mondat. 	Tagolt és tagolatlan mondat. 
Tőmondat, bővített mondat, fő rész, bővítmény.	
Az alany és az állítmány fogalma, fajtái, nyelvi kifejezőeszközei; az A-Á-i és a mellérendelő szószerkezet. 	Logikai és nyelvtani egyeztetés. Központozás. Mondatelemzés aláhúzással, mondatábrával, a kifejezőeszközök feltüntetésével. Az igekötős igék helyesírásának, a -t végű igékkel kapcsolatos nyelvhelyességi tudnivalóknak és az igék teljes hasonulásának, toldalékolásának gyakorlása a mondaton belül.	A kell, lehet, szabad... stb. állítmány melletti alany. A szórend szerepe.	Igei, névszói, névszói- igei állítmány; határozott, határozatlan, általános alany. 
Szószerkezet, szintagma, alany-állítmányi és mellér. szószerk.	
A tárgy fogalma és fajtái, kifejezőeszközei; a tárgyas szószerkezet.	Felismerési, helyesírási és mondatelemzési gyakorlatok. Alany- és tárgyváltás-, kihagyás a szövegben.	Az igenévvel kifejezett alany és tárgy tárgya. A határozó értékű tárgy.	Tárgy, határozott, határozatlan tárgy; eredmény-, iránytárgy, alárendelő szószerkezet, tárgyas szintagma.	
A határozó fogalma, fajtái, kifejezőeszközei. A határozós szószerkezet. Helyesírási és nyelvhelyességi kérdések: -ba, -be, 
- ban, -ben stb. 	A határozói irányhármasság megfigyeltetése, nyelvhasználati tudnivalói. 
A tanult helyesírási szabályok tudatos alkalmazása az eszköz- és társhatározó, az eredet- és eredményh. stb. körében. 
Az alá- és mellérendelő szószerkezetek felismerése, helyesírása, mondatelemzési és mondatalkotási gyakorlatok.	Határozócsoportok: helyféle, időféle, módféle, állapotféle és állandó határozók. 
Számhatározó, tekinteth., számállapoth., a fok- és mértékh. Összekapcsolt és kettős határozók.	Határozó, körülmény, helyhatározó, képes hh., időhatározó, módh., állapoth., eszközh., okh., célh., eredeth., erdményh., részeshatározó, 
hasonlító h.; vonzat, 
állandó határozó. 	
A jelző fogalma, fajtái, nyelvi kifejezőeszközei; a jelzős szószerkezet. 	Mondatelemzési és szóválasztási feladatok. A névszói állítmány és a minőségjelző megkülönböztetése szórenddel és hangsúllyal. A birtoklás kifejezésének változatai nyelvünkben. 
A többelemű földrajzi nevekből, intézmény- és személynevekből képzett jelzők és a sorszámmal kifejezett jelzők helyesírása. 
Értelmező és vesszőhasználat.	A kijelölő jelző.	Jelző, minőség-, mennyiség-, birtokos, értelmező jelző. 
Jelzős szószerkezet.	
Az egyszerű mondat központozása: vessző, gondolatjel, zárójel, kettőspont, pontosvessző.	Mondatalkotási, -elemzési, helyesírási, nyelvhelyességi gyakorlatok.			
	Példák régebbi korok szövegei, szövegrészletei alapján a nyelvi állandóság és változás megfigyelésére.			
	Az anyanyelvi és az idegen nyelvi ismeretek összevetésének képessége, az egyes jelenségek egyre pontosabb megnevezése.	A határozók kifejezőeszközei a tanult idegen nyelven (elöljáró- szó, vonzat stb.).		
	Az egész év során gyakorolni kell a helyesírási szabályzat, a szótárak, kézikönyvek használatát, az önjavítást. 			
Módszertani és értékelési javaslatok
A két igen terjedelmes anyagrész (szóalkotás, mondattan) eredményes átadása megköveteli, hogy racionálisan bánjunk a korábbi ismeretekkel, kerüljük tehát - ahol lehet -, a fölösleges újratanítást. Indokolt a folyamatos ismétlés és a belső nyelvi koncentráció a hangtan, a szófajtan, az alaktan, a jelentéstan, a helyesírás és nyelvhelyesség tekintetében.
A mondatrészek, szintagmák nem önmagukban töltik be szerepüket, hanem a mondategészben és a szövegben. Ezért az indukciós anyagok vizsgálatán kívül célszerű újabb, különböző témájú szövegekből választott mondatok gyűjtetése, vizsgálata közösen és önállóan. Érdemes figyelmet fordítani a szövegbe beépített mondatokra, a bőbeszédűség és a fölösleges ismétlés elkerülése érdekében.
A mondatok aláhúzásos és ágrajzos elemzése szintén nem öncélú. Egyrészt összefüggéseket láttat, gondolkodtat, másrészt jól előkészíti a 8. osztály anyagát, az alárendelt összetett mondattan témáját.
A szóalkotást mint a szókincs bővítésének nélkülözhetetlen módszerét tanítjuk, figyelemmel a helyesírásra, a jelentés- és/vagy szófajváltásra.
A folyamatos értékelés mellett szükség van az évi 4 tudásszintmérő dolgozat megíratására. Egyre fontosabbá válik ebben a magát kereső, vetélkedésre kész kamaszkorban a helyi, megyei, esetleg országos versenyeken való megmérettetés, a nyelvművelő mozgalmakba való bekapcsolódás. Ösztönözzük és segítsük hát tanulóinkat ebben is!
Az éves időkeret felosztása
1. Ismeretszerzés, fejlesztési feladatok: 35 óra
2. Rendszerezés, ismétlés: 10 óra
3. Számonkérés, ellenőrzés: 8 óra
4. Irodalmi dolgozatok javítása: 2 óra
Összesen: 55 óra
6. Ismeretek az irodalomról
Időkeret: 39 óra
Tananyag (Alkotók, 
művek, memoriter)	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
I. Az irodalom mint művészet 
Az irodalom mint művészet legyen befogadható a kifejezési formák és a költői nyelv sajátosságainak felismerésével, megértésével! A művek kiválasztása és feldolgozása szolgálja az olvasóvá válást a szövegekből és a művön kívüli tapasztalatokból származó élményekkel, alapozza meg az újabb alkotások iránti érdeklődést, a képzelet mozgósítását, az érzelemkeltést, a személyes megszólítottság folytán pedig a mű alapkérdése váljék saját problémává, értékrendje interiorizálódjék! 
Nádas Péter: Hazug, csaló 
Örkény István: 
Gondolatok a pincében	Annak megtapasztalása és tudatosítása, hogy az elemző-értelmező olvasás elmélyíti az élmény- és tapasztalatszerzést. 	Beszámoló a magánolvasmányok közül a legmélyebb nyomot hagyóról, részletek felolvasásával.	Novella, egyperces.	
II. A lírai formanyelv 
A lírai formanyelv vizsgálata (szerkezeti változatok, szókincs, képiség). 
Csokonai Vitéz Mihály: 
A Reményhez 
Szegény Zsuzsi, a táborozáskor 
Robert Burns: Falusi kislány 
Wolfgang Goethe: Vadrózsa	Változatos ritmikai, zenei formálású lírai művek olvasása és feldolgozása a klasszikus és a kortárs magyar és világirodalom köréből. Hangulati hatásuk felismerése a tanult művekben. 	Művelődéstörténeti kitekintés. 
Témaazonosság: 
Kölcsey Ferenc: 
A Reményhez	Ritmus, rím, ütemhangsúlyos és időmértékes verselés. Átképzeléses előadásmód. 
Felvilágosodás, rokokó, klasszicizmus.	
Szabó Lőrinc: A légy 
6-8 teljes vers tanév folyamán.	A főbb költői képek és alakzatok, szókincsbeli és mondattani jellegzetességek azonosítása a lírai szövegben. Az előbbiek jelentésteremtő szerepének megértése.		Epigramma, dal, helyzetdal.	
III. Ismerkedés a romantika irodalmával 
Kölcsey Ferenc: Himnusz, 
Huszt 
Parainesis (részlet) 
5-10 mondat próza 
Vörösmarty Mihály: Szózat 
Petőfi Sándor: Nemzeti dal 
Egy gondolat bánt engemet 
Szeptember végén 
Föltámadott a tenger 
A helység kalapácsa (részl.) 
Arany János: Szülőhelyem 
Szondi két apródja 
Csalfa sugár 
A fülemile	Lírai és nem lírai verses és prózai műfajok megismerése és azonosítása, jellegzetességeik, tartalmi és formai sajátosságaik megértése.	A kor és a mű összefüggései. A romantika mint korstílus. 
Arany J.: Rendületlenül 
Művelődéstörténeti kitekintés. 
Néhány élet- és pályarajzra vonatkozó adat kikeresése.	Romantika, a romantikus kép, 
himnusz, óda, rapszódia, vígeposz, elégia, parainésis (= intelem).	
	A lírai mű beszédhelyzete, a megszólító-megszólított viszony néhány jellegzetes típusának megismerése és azonosítása. 
Téma, hangnem, beszédhelyzet és műfaj összefüggéseinek megfogalmazása néhány jellegzetes példán. 	Heinrich Heine: 
1849 októberében (részlet) 
Victor Hugo: Amit a költő 1848-ban gondolt 		
IV. Házi és választható olvasmányok 
Beszámoló epikus művekről (szerkezet, cselekmény, fordulatok, fő- és mellékszál, fő- és mellékszereplők, jellemzésük). 
Jókai Mór: 
A kőszívű ember fiai 
vagy Az arany ember 
vagy A lőcsei fehér asszony 
A nagyenyedi két fűzfa 
V. A romantika és a realizmus határán 
Mikszáth Kálmán: 
Szent Péter esernyője 
A néhai bárány 
A ló, a bárányka és a nyúl 
A szamár sine curában 
vagy A kis szeplős 
A pénzügyminiszter reggelije vagy A korlátfa 
vagy A. Dumas: 
Monte Cristo grófja 
vagy Jean Austin: Emma	Elbeszélő művek önálló olvasása, feldolgozása, a klasszikus és a kortárs felnőtt és ifjúsági irodalom köréből. A szerkezet elemeinek felismerése, elkülönítése. 
A hétköznapi és a művészi kommunikáció sajátosságainak és különbözőségeinek felismerése. A szó szerinti és az átvitt jelentés felfogása. 
Kreatív történet-elbeszélési és történet-átírási gyakorlatok. 
A külső és belső jellemzés eszközei (környezet, ruházat, beszédmód, mások véleménye, kedvenc tevékenység stb.) a tanult művekben és saját fogalmazásokban. 
A közvetett idő- és térmegjelölések azonosítása, kikövetkeztetése a szövegösszefüggésből. Törekvés az idő- és térmegjelölések értelmezésére, az elbeszélés és a történet időrendje közötti eltérés és a különböző idősíkok érzékelésére, a művészi fikció valószerűsítésére.	További olvasmányok: 
Petőfi Sándor: Okatootáia 
Mikszáth Kálmán: A jelek mesterei 
Az elfelejtett rab 
Anton Pavlovics Csehov: 
A tokba bújt ember 
Krúdy Gyula: 
Az ősök 
Charles Dickens: Karácsonyi ének 
Ray Bradbury: Fahrenheit 451 
Mándy Iván: Tizenhat éven alul 
Jules Verne: 
Két évi vakáció	

Karcolat, tudományos-fantasztikus mű (sci-fi). 

A jellemzés eszközei. 

Műbeli idő és tér, fikció.	
Kb. 10 sornyi prózarészlet.	Az elbeszélői nézőpont és beszédhelyzet érzékelése a tanult művekben. Előreutalások és késleltetések megkülönböztetése.	Dramatizálás, más megoldások keresése.	Nézőpont, beszédhelyzet.	
VI. Ismerkedés a drámai műnemmel 
W. Shakespeare: Romeo és Júlia 
vagy: 
Szigligeti Ede: Liliomfi	Dramatizált formák, dialógusok, drámai művek közös és önálló olvasása, feldolgozása. 
Szituációk, instrukciók értelmezése és megjelenítése. Az írói közlés, utasítás és a szereplők beszéde (replikái) közötti nyelvi különbségek megfigyeltetése. 
Közös színházlátogatás.			
VII. Kitekintés a kommunikáció egyéb formáira	A vicc, a pletyka és hatása. 
Gyűjtőmunka, tematikai osztályozás. A műfaj időhöz, eseményhez, személyhez kötöttsége. Szellemesség, egyéni hang, máskor nyelvi igénytelenség.	A reklám mint befolyásoló szöveg. A popzene mint tömegszórakoztató műfaj.		
Módszertani és értékelési javaslatok
Meg kell találni a kellő arányt az irodalomolvasás, a művek középpontba állítása, az összefüggések, értékek keresése és a tételes tudást követelő, (jobbára bebiflázott anyagból) házi vizsgára való felkészítés terjedése között. Ez utóbbit általánosan nem javasoljuk, kötelezővé tételét ebben az életkorban kerülendőnek tartjuk! Időnként persze szükséges a tanultakról való igényes beszámoló egyéni vélemény kifejtésével kiselőadás formájában, de csak differenciáltan. A vizsgánál fontosabb és célravezetőbb a csoportos és önálló, egyre elmélyedőbb, az olvasott-látott művek hatására is rákérdező tanári-tanulói tevékenység, az elméleti ismeretek felhasználása önálló "műelemzési ujjgyakorlatok" közben és élményszerű fogalmazások írásakor.
Ismét felhívjuk a figyelmet a felsorolt művek közötti válogatás lehetőségére és felelősségére, mert a megismerés mélysége fontosabb, mint a mennyiségelvű felületesség, a dilettantizmus. Sokat segíthetnek a feldolgozást megindító, időnként továbblendítő jó tanári instrukciók, megjegyzések, ötletek és a tankönyvi magyarázó szövegek
Azt mindenképpen el kellene tudni érni, hogy a művekkel való foglalkozás eredményeként ne csak az egyén és a mű között jöjjön létre (én-ő /=a mű szereplői, eseményei stb./, kommunikáció), hanem a diákban meginduljon a kívánatos önmagára ismerés, a szereplőkkel való azonosulni tudás, a folytatás előtételezése stb. (én-én kommunikáció) legalább elemi fokon.
Az éves időkeret felosztása
1. Ismeretszerzés, fejlesztési feladatok: 39 óra
2. Rendszerezés, ismétlés: 10 óra
3. Számonkérés, ellenőrzés: 6 óra
Összesen: 55 óra
7. Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Önálló gondolkodás, az önkifejezés kulturáltsága, a kulturális és történeti másság felismerése, megértése, elfogadása és tisztelete. A műalkotások aktív befogadása, igény és fogékonyság a műélvezetre, a műalkotás fiktív létmódjának megértésére.	A tetszésnyilvánítás árnyaltabb nyelvi formáinak elsajátítása, az eltérő ízlésítéletek különbségének megértése és elfogadása. 	Testbeszéd: taps, kézfogás, elismerő tekintet, (kevésbé ajánlott: fütty, dobogás stb.). 
Verbális: gratuláció, néhány elismerő szó, kifejtett vélemény érvekkel stb.	Tetszésnyilvánítás.	
	A helyzet-, a jellemkomikum a művészetben, a szerzői modalitás különféle formáinak azonosítása, jelentésteremtő szerepük felismerése (pl. irónia, gúny, paródia).	Petőfi Sándor: Levél Arany Jánoshoz (Meghaltál-e...?) 
Jonathan Swift: Gulliver Liliputban 
Rejtő Jenő: Szőke ciklon 
Karinthy Frigyes: Így írtok ti (részlet)	Irónia, gúny, paródia.	
	Az önálló műbefogadás mind teljesebb és gyakoribb megtapasztalása, a hatásra reflektálás csoportos beszélgetésben és önállóan. A beszélgetés stílusa alkalmazkodjék a tárgyalt műalkotás stílusához.	Az alternatív művek véleményezése, illusztrálása, egyes részeinek dramatizálása.		
	Az igazság és a nézőpont, a személyes és a közösségi igazság konfliktusának megértése különféle helyzetekben és szövegekben. 
A konfliktuskezelési eljárások megfigyelése és reflexiója különböző műalkotások, mindennapi szövegműfajok és helyzetek kapcsán. 
Aktív részvétel megbeszélésben, vitában.	Konfliktuskezelési technikák: egymás nézeteinek tisztázása, közelítése, a nyílt összecsapás, a személyeskedés elkerülése, közös döntés kölcsönös engedményekkel, az engedékeny fél kompenzálása, kilépés a helyzetből, együttműködés vélemény- és érdekegyeztetéssel, tárgyalás, alternatívák keresése.	Konfliktuskerülés, kompromisszum.	
	Az életkortól függő szemlélet megfigyelése irodalmi és mindennapi szövegműfajokban. 	Szimulációs gyakorlatok olvasmányok, tapasztalatok alapján.		
Módszertani és értékelési javaslatok
A szélsőségesen kritikus hajlamot megfelelő keretek között célszerű érvényesíttetni. Az ítéletek, vélemények kimondásához és elfogadásához egyaránt kell erő. Ez utóbbit is gyakoroltassuk olvasmányokhoz és egyéni tapasztalatokhoz kötötten.
Törekedni kell az egysíkú, sommás vélemények helyett érvekkel megtámogatott nézetek konfliktuskerülő kifejtésére.
A véleményformálás értékelése leginkább az irodalmi anyaghoz kapcsoltan célszerű.
8. TANÉV
Célok, feladatok
Az utolsó évfolyamra a tanulók valamelyest megnyugszanak, s a dédelgető általános iskolához való ragaszkodás és az elvágyódás kettősségét élik át. Ha olvasmányaik egy része párhuzamot, magyarázatot kínál belső vívódásaikra, akkor könnyebben választanak - nem puszta időtöltésből - értékes irodalmat, klasszikust és mait, magyart és külföldit. És akkor az irodalomtanár fellélegezhet: sokat tett a rájuk bízottak szocializálásáért, a pozitív értékek és minták értő befogadásáért. És még ebben az évben is tesz a 20. századi irodalom megismertetésével, a gyerekek számára is többrétegű üzenetet küldő művek boncolgatásával.
A magyar nyelvtan tanulmányozása az összetett mondat megismertetésével és az eddig tanultak végső összegzésével ér véget. Mivel az általános iskola nem befejezett képzést nyújt, ezért nem tanulunk még alapfokú nyelvtörténetet és szövegtant sem, csupán tapasztalati alapon utalunk egyes jelenségekre. Nem érdemes megemészthetetlen ismeretek újabb halmazával megterhelni a nyolcadikosokat. Bőven jut idejük középfokon az itt nem tárgyalt anyagrészekre. Fontos viszont a grammatikai alapozású helyesírási, szövegértési és -alkotási területek állandó továbbfejlesztése a későbbi iskola- és pályaválasztás igényeire is gondolva.
Követelmények
- legyen képes a tanuló a nyelv rendszerszerűségének belátására az összetett mondat és az eddigi leíró nyelvtani ismeretek birtokában;
- legyen jártas mondatelemzésben, a tagmondatok sorrendjének, az összetett mondat fajtáinak, a tagmondatok egymáshoz való viszonyának feltárásában;
- legyen jártas a tanultak tudatos használatában helyesírási, kifejező- és szövegértő feladatainak elvégzésében, az idézés és párbeszéd jelölésében;
- legyen igényes minden munkában, javítsa önállóan saját szövegeit a szabályok felidézésével;
- tudja a különböző helyzetekben adekvátan használni anyanyelvét, beszéljen érthetően;
- tudjon különböző technikai berendezésekből nyert információkból, mindenekelőtt szövegekből merítve értelmesen tanulni, új ismereteit a korábbiakhoz kapcsolva könnyedén felidézni és használni;
- legyen reális énképe, tisztelje a másságot szűkebb és tágabb környezetében;
- legyen képes az értő és kifejező olvasás mellett kritikai és kreatív olvasásra, valós és virtuális csatornákon felfogott jelek értelmezésére, megválaszolására;
- legyen képes az irodalomolvasásnak arra a fokára, amely a szöveget és írott képét szerves egységként fogja föl (képvers, szövegközi illusztrációk stb.);
- legyen jártas a megismert műfajok, műnemek stílusalakzatok, szóképek felismerésében, megnevezésében, a mű idejében és terében való tájékozódásban;
- legyen elemi ismerete a magyar irodalom nagyobb korszakairól, tudjon néhány életrajzi adatot felidézni, memoritert élményszerűen előadni;
- legyen kitekintése a társművészetekre, tegyen különbséget az értékes irodalom, a lektűr, a teleregény, a szappanopera stb. között.
Az éves órakeret
Magyar nyelv: évi: 55 óra (egyik félévben heti: 2 óra, a másikban heti: 1 óra)
Magyar irodalom: évi: 55 óra (egyik félévben heti: 1 óra, a másikban heti: 2 óra)
1. Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
A beszédkészségnek és a szóbeli szövegek megértésének fejlesztésével önismeretre, önbecsülésre, az ezeken alapuló magabiztos fellépés- re és mások személyiségének tiszteletére, véleményének megbecsülésére nevelés. 
A verbális és nonverbális kommunikáció összhangja (hitelesség) és ennek hiánya. Az ellentét feloldására törekvés. Részvétel változatos helyzetekben: pénzváltás, váratlan találkozás, segítség- kérés, hiba beismerése, bocsánatkérés, társalgás, előadás, felszólalás, magyarázat stb. A kulturált nyelvi magatartás szabályainak ismerete és betartása a beszédpartner szempontjainak figyelembevétele. A tanult nyelvi rétegek szókészletének felismerése és adekvát használata a különböző beszédműfajokban.	Alkalmazkodás a kommunikációs folyamat tényezőihez különféle konkrét beszédhelyzetekben. 
A tartalom, szerkezet és minőség szerint eltérő mondatok tudatos használata a közlési célnak és szándéknak megfelelően. 
A szövegfonetikai eszközök tudatos és hatásos használata. Az egyéni beszédsajátosságok megfigyelése, azok pozitívumainak hangsúlyozásával önismeretre, az önkifejezés és önérvényesítés lehetőségeinek fokozására törekvés. 
A testbeszéd ismert és gyakorolt jeleinek további alkalmazása, a szemkontaktus és a távolságtartás jelentőségének megtapasztalása.	A tömegkommunikációs eszközök ismerete és felhasználása az egyes kommunikációs helyzetekben. 

A szövegtípusok ismerete. 
Közlő szövegek: elbeszélés, vélemény, kritika, ígéret, magyarázat, hír, tudósítás, 
jegyzőkönyv, használati utasítás, recept, leírás, jellemzés, meghatározás. 
Befolyásoló szövegek: érvelés, vita, következtetés, tanács, reklám. 
Kapcsolatot ápoló szövegek: köszönés, megszólítás, beszélgetés kezdeményezése, társalgás, felköszöntés, vicc.	Tájékoztató, véleményközlő és befolyásoló műfajok (műsorok) és közlemények. 

Szemkontaktus, távolságtartás, a távolság változtatása; az intim térköz.	
	Törekvés a beszédpartnerrel való empatikus viszony kialakítására.		Empátia, együttműködés, elutasítás.	
	Különféle beszédműfajok kommunikációs technikáinak alkalmazása és értékelése a szándék, a hatáskeltés eszközei és a kommunikáció eredményessége szempontjából.			
	Mások véleményének megértésen alapuló tömör reprodukálása pl. vitában.			
	Különféle dramatikus formák kipróbálása 
(helyzetgyakorlat, improvizáció, versmondás, diákszínjátszás stb.)			
Módszertani és értékelési javaslatok
A nyolcadik osztály összegzi a kommunikációs képességeket mind a közlő, mind a befogadó (hallgató) szempontjából. Ezért fontos, hogy legyen a tanulóknak alkalmuk magukat kipróbálni különböző helyzetekben. Az így elért siker ösztönzi és megkönnyíti a szövegekben talált hasonló vagy az átélttől különböző szituációk, sorsok, ellentmondások és szépségek feltárását, megértését.
Mind a művészi szövegek tanulmányozása, mind az írott sajtó, a szövegértés szempontjából is kitüntetett helyzetben lévő rádió, televízió ajánlatai között válogatni kell tudni, értékorientált fogyasztói szokások kialakítására, megszilárdítására törekedni, elérve az alacsony kultúra nem szerencsés hatásainak és a manipulációs szándék felismerésének, elhárításának formálódását.
2. Olvasás, írott szöveg megértése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Különböző témájú és rendeltetésű (szépirodalmi, ismeretterjesztő, hivatalos, köznapi stb.) szövegek csendes és hangos olvasása, felfogása, szó szerinti és átvitt jelentésének feltárása a tanult szövegelemző eljárások alkalmazásával.	Értelmező csendes olvasás, előzetes tartalmi áttekintés után biztonságos, kifejező felolvasás.	Olvasónapló vezetése, könyvismertetés, 
- ajánlás; sajtófigyelő.		
	A szépirodalmi és más szövegekben pontosan ki nem fejezett gondolatok, jelentések, összefüggések kikövetkeztetésének és megértésének gyakorlása. Ismerkedés a szövegértési technikákkal: cím, téma, tér- és időszerkezet, szereplők, ismétlődő motívumok, kulcsszavak, globális jelentés, előrehaladás, a szöveg elejének, végének kijelölése, esetleges jegyzetek, bibliográfia, tartalomjegyzék áttekintése, a tartalmi előzmények felidézése, a lehetséges következmények előrevetítése, szerkezeti tagolás, valóságtartalom, arra való utalások, jelentéshálózat felderítése, vázlat-, jegyzetírás, összefoglalás, adatkeresés, ok-okozati összefüggések feltárása, válasz kérdésekre, a nyelvi eszközök és funkciójuk felismerése.			
	Az aktív és passzív szókincs továbbfejlesztése. Különbségtétel a különböző szépirodalmi és nem szépirodalmi műfajok (tájékoztató, véleményközlő stb.) között. Hosszabb-rövidebb kijelölt és választott olvasmányok feldolgozása megadott szempontok alapján.			
	Az olvasmányokban található régies és népies szóalakok felismerése, megértése segédeszközökkel (egynyelvű szótárak, jegyzetek, lexikonok stb.).			
	Különböző vélemények összevetése, különbségük, hasonlóságuk megfigyelése, saját és közös vélemény kialakítása szóban és írásban. 			
Módszertani és értékelési javaslatok
Lehetetlen bármely tantárgy időben körülhatárolt feldolgozása az olvasási és a szövegértő képesség állandó fejlesztése nélkül. Az elmélyülő-elemző néma olvasás, a megértést és mások gyönyörködtetését is szolgáló kifejező felolvasás tehát továbbra is gondozandó terület. Az előbb felsorolt eljárások közül a célnak megfelelően kell válogatni, új szövegtudatosító eljárásokat kipróbálni a siker érdekében. Ha a tanuló például azért nem fogja föl az olvasottakat, mert nem tiszták a szakmai fogalmai, vagy nem ismeri a művelődéstörténethez, nemzeti hagyományainkhoz köthető szavakat, akkor bizony nem nélkülözhető a szótározás a „képernyő-nemzedék” számára!
A fejlődést verbálisan nyugtázni, a továbbhaladást ösztönözni, a teljesítményt időnként osztályozni kell.
3. Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Kreativitás az írásbeli munkákban a nyelvtani kapcsoló eszközök értő alkalmazásával (kötőszó, utalás névmással, határozószóval, az igeidők változtatásával, egyeztetéssel, szó- és mondatrenddel stb.). A mondanivaló térbeli, időbeli, logikai elrendezése, kísérlet a szabályoktól való elszakadásra (felbontott időrend, in medias res kezdés, visszapillantó előadásmód stb.). Ügyelni kell a stíluseszközök mértéktartó használatára, fölösleges halmozásuk kerülésére, a szöveg kifejezőerejének, az idézetek szerves beépítésének, az árnyalt kifejezésmódnak az íráskép esztétikumának fokozására. 
Tapasztalatszerzés a mindennapi élet néhány hivatalos iratának helyes kitöltésében vagy megszerkesztésében (kérdőív, nyugta, elismervény, feladóvevény, kérvény, pályázat, önéletrajz). 	Olvasható, rendezett írásmód a tanulási szintnek megfelelően. 
A nyelvtani, helyesírási, nyelvhelyességi, szóválasztási ismeretek és a stílusértékkel kapcsolatos megfigyelések tudatos alkalmazása a szokásos és kreatív fogalmazásokban. 
Szövegalkotási képesség többféle szövegtípusban és műfajban (különböző leírás, elbeszélés változatos sorrenddel, más-más nézőpontból, jellemzés különböző eszközökkel önállóan vagy elbeszélés részeként, párbeszéd és idézet beépítése, ismertetés, vélemény készítése).	Részvétel iskolai és azon kívüli pályázatokon, versenyeken, az önbizalom és az egészséges önértékelés erősítésével. 	Az irodalmi és mindennapi műfajok.	
	Az önkifejezés képessége és a kreativitás különböző műfajokban (párbeszéd szerkesztése, dramatizálás, párbeszéd átírása epikus formába, érvelés). 
Gondolatok, érzelmek, képzetek kifejezése különböző nézőpontból.	Az érvelés és cáfolás gyakorlása. Az érvelés szem- pontjai: igazságkeresés, a saját álláspont igazolása tényekkel, adatokkal, autentikus forrásokra hivatkozással; hajlandóság a másik fél érveinek elfogadására, kölcsönösen jó álláspont kialakítása. Tilos a partner személyének sértegetése, gúnyolása, tények helyett tekintélyre, saját hatalmunkra, előnyös helyzetünkre utalni meggyőzés, beláttatás helyett.		
	Rövidebb beszámolók anyagának összegyűjtése, rendezése, írásba foglalása tanári irányítással, csoportosan és önállóan. Feleletterv alapján tétel kidolgozása.			
Módszertani és értékelési javaslatok
Bármilyen témáról, műfajról van szó, nyolc év eredményeként jól formált szöveget kell tudni alkotni a tartalmi összefüggések megteremtésével, a nyelvtani utaló- és kapcsolóelemek felhasználásával, a tanult és gyakorolt szövegépítő és -javító eljárásokkal. Az árnyalt fogalmazás, az idézetek szerves beillesztése, az egyéni vélemény kifejtése és indoklása, a látásmód izgalmassága, saját stílusvonások megjelenése, a szerkesztési eljárások biztonságos kezelése mind-mind a formálódó személyiség egyszeriségét hivatott bizonyítani. A kevésbé tehetségesektől is meg lehet követelni az értelmes, mintakövető szövegalkotást!
A kötött formájú írásművek (önéletrajz, kérvény stb.) készítésekor követelmény a kötöttségek megtartása és az udvarias, nyelvileg korrekt munka.
Ne maradjon el a rész- és teljes szövegek tanári javítása, értékelése, szükség esetén a javítás módjainak megjelölése, illetve a jól előkészített fogalmazások osztályozása.
4. A tanulási képesség fejlesztése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Ki kell terjeszteni a tanulás forrásait és lehetőségeit. Váljék a tanulók természetes szokásává a könyvtár és az egyéb információhordozók használata, a belőlük nyert adatokra való korrekt hivatkozás. Legyenek képesek saját problémáikra és a kapott feladatok elvégzésére anyagot, tényt, példát gyűjteni, azokat rendezni, felhasználni szóban vagy írásban. 	Önállóan gyakorolni kell az információgyűjtést és a különböző információhordozókból való ismeretszerzést (lexikonok, egynyelvű szótárak, kézikönyvek, internet stb.). Ismeretlen szavak, kifejezések jelentéseinek pontosítása, a tananyag adott szempontú kiegészítése.	Sajtófigyelő megszervezése, tudatos műsorválasztás.		
	A gyűjtött ismeretek újszerű elrendezése és a kitűzött célnak megfelelő felhasználása.			
	Elemi gyakorlottság a források megjelölésében.			
	Vázlatkészítés rövidebb szöveg alapján vagy szövegalkotáshoz.		Elővázlat, utóvázlat.	
	A szövegek vizuális környezetének átlátása, ábrák, illusztrációk értelmezése a szöveggel összefüggésben.			
	Összefoglalás készítése megadott szempontok alapján tanári irányítással, csoportosan és önállóan.			
	Jegyzetkészítés tanári irányítással. A tömörítés és a lényegkiemelés gyakorlása.	Vázlatolás és jegyzetelés a tanórán. A leírtak alkotó felhasználása.	Jegyzet.	
	Az információ kritikus befogadásának megalapozása (azonos témáról különböző forrásból származó információk összevetése tanári irányítással, csoportosan). 			
Módszertani és értékelési javaslatok
A tanulás, ismeretszerzés forrásait és módszereit mindig bővíteni kell az egyéni érdeklődésnek és a sajátos emlékezetbe vésési módszerek (látási, hallási, motorikus típus) eredményességének megfelelően a későbbi iskola, majd munkahely igényeire is gondolva. Nem hanyagolható el az élethosszig tartó tanulás szükségességének elfogadtatása sem. Nem elég tehát az egykönyvűség, még a „könyvűség” sem, amikor számos más forrásból is lehet és kell tanulni. Amire azonban újra és újra figyelmeztetni kell a tanulókat: az a korrekt hivatkozás, a források és idézetek, számítógépes programok stb.) jogtiszta felhasználása.
5. Ismeretek az anyanyelvről
Időkeret: 35 óra
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
A nyelvi egységek.	A nyelvi egységek szerkezeti, jelentéstani összefüggéseinek megfigyelése (pl. az azonos szófajba tartozó szavak jellemzői, ezek összefüggése a szavak mondatbeli viselkedésével; azonos jelentésviszonyokat kifejtő, de eltérő szerkezetű mondatok megfigyelése; szerkezetük átalakítása. A nyelvi egységek szövegbeli (kommunikációbeli) szerepének megfigyelése. 
A szavak jelentésére vonatkozó kreatív gyakorlatok, a szónál kisebb és nagyobb nyelvi egységek jelentésének, valamint a nyelvi szerkezetből, formából fakadó jelentések megismerése.	A kulcsszó és a tételmondat szerepe a szövegben. 
A szavak szótári és kontextuális jelentése. A mondatjelentés és a szituáció összefüggése.	Nyelvi egységek.	
Az összetett mondat szerkezete, fajtái, a tagmondatok sorrendje. A szórend kérdései az egyszerű és az összetett mondatban. A mondatrend tudnivalói (felcserélhető és fel nem cserélhető sorrendű összetett mondatok.). A többszörösen összetett mondat. A szöveg és a mondat viszonya.	Az összetett mondat felismerése, központozása. 
A tagmondatok közti tartalmi-logikai és nyelvtani viszony felismerése, megkülönböztetése.	Az összetett mondat stílusértéke, hatása a szövegben.	Összetett mondat, mondategész, tagmondat, mondategység, főmondat, mellékmondat, utalószó, kötőszó.	
Az alárendelő összetett mondat; utaló- és kötőszók. A mondatrészi szerep érvényesülése a tagmondatokban. Az alárendelő összetett mondat központozása.	Az alárendelő összetett mondat fajtáinak elemzése, jelölése. A mellékmondattal kifejtett mondatrész felismerése mondatzsugorítással, a hiányzó utalószó pótlásával. A vonatkozó névmás nyelvhelyességi kérdései, különös tekintettel az „aki” nemkívánatos terjedésére.		Alárendelő összetett mondat, alanyi, állítmányi, tárgyi, határozói és jelzői mellékmondat.	
Az alárendelő összetett mondat fajtái: alanyi, állítmányi, tárgyi, határozói, jelzői mellékmondat; utaló- és kötőszók.	Alapvető tájékozottság a mindennapi kommunikációs és az irodalmi stílusjelenségek körében, különös tekintettel az összetett mondatok használatára. 	Egyidejűség, elő- és utóidejűség. Az utalások sokszínűsége.		
A többszörösen összetett mondat.	Mondatelemzési és -ábrázolási gyakorlatok.		Többszörösen összetett mondat.	
Sajátos jelentéstartalmú mondatok: feltételes és hasonlító összetett mondat.	Nyelvhelyességi kérdés: amennyiben kötőszó ha helyett! 
A mint kötőszó előtti vessző szükségessége hasonlításkor, elmaradása állapot kifejezésekor. 		Sajátos jelentéstartalmú m., feltételes jelentéstartalmú, hasonlító mondat.	
Az idézés esetei, sorrendje, helyesírása.	A helyesírási szabályok önálló alkalmazása, a helyesírási kézikönyv használata. Az idézetfajták és a párbeszédek jelölése. Javítás tanári irányítással és önállóan.	Szó szerinti (egyenes) és tartalmi (függő) idézet.	Idéző mondat, idézés.	
A mellérendelő összetett mondat fajtái, kötőszavai, 
jelölésük. A kapcsolatos, az ellentétes, a választó, a következtető, a magyarázó mondat. Felcserélhető és fel nem cserélhető mondatrend.	Az anyanyelv és a tanult idegen nyelv összevetésének a képessége, az egyes jelenségek egyre pontosabb megnevezése. 	Az okok és következmények kifejezése alárendelő és mellérendelő összetett mondatokkal.	Kapcsolatos, ellentétes, választó, következtető, magyarázó összetett m.	
	Az összetett mondatok stílusértékének megtapasztalása, alkalmazása.	A nyelvi szintek áttekintése. 		
A mai magyar nyelv jellemző tulajdonságai.		Nyelvünk élete. 		
		Nyelvünk eredete. 
A nyelvrokonság fogalma, ismérvei. Nyelvünk a finnugor nyelvcsalád tagja. 
A magyar nyelv rokonságával kapcsolatos babonák cáfolata.	Nyelvtípus, nyelvrokonság.	
Módszertani javaslatok
A leíró nyelvtani és a kapcsolódó ismeretek csak a tanár és a tanulók együttes, szervezett munkájával dolgozhatók föl az előírt szinten. A frontális osztálymunka és az egyéni feladatvégzés mellett helyet kell kapnia a csoportos foglalkozásnak, a kiselőadásnak és a vitának többek között. Érdemes a munkafüzet feladatait kiegészíteni a feladatgyűjtemény beiktatásával a tanórán és otthon, továbbá felhasználni a tanulók ötleteit, a nyelvi kérdések iránt megnyilvánuló affinitásukat is.
A választhatóan feldolgozható és a szétszórt információkból kialakuló, de még közel sem koherens képet nyelvünk eredetére, és rokonságára vonatkozóan ki kell egészíteni a tanult idegen nyelvvel (nyelvtípussal) való összevetéssel, illetve a tanulócsoportban lévő nemzetiségiek vagy idegen ajkúak anyanyelvével való összehasonlítással. Egyébként meg nem kerülhető elvi kérdés, hogy nincs jó és rossz, szép és kevésbé szép nyelv, hiszen a kommunikációban betöltött szerepük és a hozzájuk fűződő érzelmi viszony alapján a nyelvek egyenlők!
A tanév során 4 tudásszintmérő dolgozatot kell íratni.
Az éves időkeret felosztása
1. Ismeretszerzés, fejlesztési feladatok: 35 óra
2. Rendszerezés, ismétlés: 10 óra
3. Számonkérés, ellenőrzés: 8 óra
4. Irodalmi dolgozatok javítása: 2 óra
Összesen: 55 óra
6. Ismeretek az irodalomról
Időkeret: 29 óra
Tananyag (Alkotók, 
művek, memoriter)	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
I. Lírai művek a XX. századból 
A tanult alkotók és művek időbeli és térbeli elhelyezése, néhány élet- és korrajzi adatuk ismerete, a kortársi és társművészeti kapcsolatok feltárása. 
Változatos témájú művek olvasása és feldolgozása a magyar és világirodalomból. 
Karinthy Frigyes: Előszó 	Annak megtapasztalása és tudatosítása, hogy az elemző-értelmező olvasás elmélyíti az élmény- és tapasztalatszerzést. 	Karinthy Frigyes tanult műveinek felidézése. 
Kitekintés a századforduló és a XX. sz. első felének művészettörté- 
netére.		
Ady Endre: 
Szeretném, ha szeretnének 
A föl-földobott kő 
Őrizem a szemed 
Üzenet egykori iskolámba 
Kosztolányi Dezső: A szegény kisgyermek panaszai c. ciklusból 
A doktor bácsi 
Mostan színes tintákról álmodom 
Babits Mihály: 
Messze... messze... 
Bólyai 
Balázsolás 
Tóth Árpád: Április 
Juhász Gyula: Milyen volt ...	Változatos ritmikai, zenei formálású lírai művek olvasása és feldolgozása a Nyugat köréből és a kortárs világirodalomból. A zenei és ritmikai eszközök típusainak azonosítása, megnevezése, funkciójuk, hangulati hatásuk felismerése. 
Ismerkedés egy-két korstílussal (szimbolizmus, impresszionizmus), a korstílus és egy-egy mű közötti összefüggéssel. 

A főbb költői képek és alakzatok szókincsbeli és mondattani jellegzetességeinek azonosítása a lírai szövegben. Az előbbiek jelentésteremtő szerepének megértése a tanult versekben. 

A cím, a motívum és a hangulat hasonlóságának felismerése. 	Téma- és motívumgyűjtés könyvtári búvárkodással. 
Reményik Sándor: 
Eredj, ha tudsz! 

Kosztolányi Dezső: Egy és más az írásról (részlet) 

Kovács András Ferenc: Babitsolás	Szimbólum, szimbolizmus, allegória, 
versciklus. 
Esszé. 

József Attila: Ringató 
Sok gondom közt 
Levegőt! 
A Dunánál 
Hazám (utolsó szonett) 

Radnóti Miklós: 
Két karodban 
Nem tudhatom 
Napló (részlet) 

6-8 teljes vers	A kompozíciós egység és a versszakok viszonyának felismerése. A kompozíció meghatározó elemeinek (pl. tematikus szerkezet, tér- és idő- szerkezet, logikai szerkezet, beszédhelyzet és változása) megismerése és azonosítása. 

Lírai és nem lírai műfajok megismerése és azonosítása, jellegzetességeik, tartalmi és formai sajátosságaik megértése. 
A lírai mű beszédhelyzete, a megszólító-megszólított viszony néhány jellegzetes típusának megismerése és azonosítása. 
Téma, hangnem, beszédhelyzet és műfaj összefüggéseinek megfogalmazása néhány jellegzetes példán.	József Attila: Curriculum vitae 

Déry Tibor: A Dunánál (részlet) 

Anna Frank nap- lója 
A kor és a mű.		
II. Házi és választható olvasmányok 
Móricz Zsigmond: 
Légy jó mindhalálig 
Hét krajcár 
A kondás legszennyesebb inge 

Tömörkény István: 
Mihály szóbelizik 

Nagy Lajos: 
Farkas és bárány 
A majom	XX. századi elbeszélő művek önálló olvasása, feldolgozása a felnőtt és ifjúsági magyar és világirodalom köréből. 

A jellemzés főbb eszközeinek azonosítása, gyakorlati alkalmazása saját szövegekben. 

A közvetett idő- és térmegjelölések azonosítsa, belőlük következtetések levonása, értelmezésük. Az elbeszélés és a történet időrendje közötti eltérés érzékelése. 
Az elbeszélői nézőpont és beszédhelyzet érzékelése. 
Kreatív történetmondási és átalakítási gyakorlatok.	Az 1-4. osztályban tanult Móra Ferenc-művek átismétlése, beillesztése a kor irodalmába. 

Móricz-művek filmfeldolgozásának megtekintése. A film nyelvének alapismeretei.	A mű mint példázat. 
Idill, tragédia.	
William Golding: 
A legyek ura 
Bohumil Hrabal: Csillagszemű	Ismerkedés a műfordítás sajátosságaival (tartalmi, ritmikai, műfajbeli, formai megfelelés, nyelvi eltérés stb.)	Karinthy Frigyes: 
Műfordítás	Irodalmi Nobel-díj.	
15-20 soros prózarészlet	Törekvés a közvetlenül adott jelentés árnyalására, általánosítására, személyes tapasztalatok és más tanult művek bevonásával. 			
III. A dráma (és /vagy a film) formavilága 
A 7. osztályban választhatóan megjelölt, de akkor nem tárgyalt dráma feldolgozása.	Az epikai és a drámai történetmegjelenítés közötti hasonlóságok és különbségek azonosítása. 
Dramatizált formák, dialógusok, drámai művek közös és önálló olvasása, feldolgozása. 
Szituációk és instrukciók értelmezése és megjelenítése. Az írói közlés és a szereplők beszédének nyelvi-stílusbeli különbségei.	Közös színházlátogatás és filmre vitt irodalmi olvasmány megtekintése. 	Drámai szerkezet, monológ, dialóg, tragédia.	
IV. Ismerkedés a népszerűbb irodalom néhány alkotásával 
Erich Segal: 
Szerelmi történet 
Agatha Cristie: 
Tíz kicsi néger 
Nemere István: 
Klausztropolisz	Az alternatív (vagy hasonló típusú művek elolvasása után törekvés a különbségtételre, annak megfogalmazására, hogy érdekességük, fordulatosságuk, ellenére miért nem képviselik az ún. magas művészetet (kimódoltság, „törvényszerű” fordulatok, egysíkúan jellemzett szereplők, az izgalom mesterséges fenntartása, fokozása, olykor érzelmesség, a viszonylag könnyen kiszámítható befejezés stb. miatt az író mesterségbeli tudása ellenére elmarad az ember önmagára ismerése, nem talál saját léthelyzetére alkalmazható megoldási lehetőséget, nem él át katartikus élményt).		

Lektűr, 
krimi, 
sci-fi.	
V. Jelentős témák, formai hagyományok 
Áprily Lajos: Március 
Illyés Gyula: 
Egy mondat a zsarnokságról (részlet) 
Konok kikelet 
Nemes Nagy Ágnes: 
A szabadsághoz 
Nagy László: 
Ki viszi át a szerelmet 
Déry Tibor: 
Képzelt riport egy amerikai pop-fesztiválról 
Örkény István: 
Az otthon 
Az élet értelme	A magyar irodalom néhány jelentős témája és formai hagyománya.	

Heltai Jenő: Szabadság	

Egyperces novella, groteszk.	
Juhász Ferenc: 
Kati-vers lányomnak, Katinak 
Weöres Sándor: 
Majomország 
Faludy György: 
Debrecenből útban Miskolc felé	Irodalmi „elszámolás” valamikori illúziókkal.	Ismerkedés egy-két korstílussal, a korstílus és egy-egy mű közötti összefüggéssel.	Képvers, 
szatíra, 
önvallomás.	
VI. A határainkon túl is magyarul 
Tamási Áron: 
Ábel Amerikában 
Sütő András: Gyermekkorom tükörcserepei 
A lőtt lábú madár (részletek)	Híradás a határon túli magyar irodalom néhány alkotójáról és alkotásáról.			
VII. Irodalmi barangolások 
Helyi „irodalmi barangolások”.	Néhány irodalmi folyóirat megismerése (Magyar Napló, Hitel stb.). Az országos jelentőségűeken kívül olyat is érdemes lapozgatni, amely az adott térségben jelenik meg (Jelenkor, Bárka stb.).	Önálló olvasmányok, sajtófigyelő.	Folyóirat.	
		Karinthy Frigyes: Találkozás egy fiatalemberrel 
vagy Cirkusz		
VIII. Kitekintés az új szóbeliségre	A popzenei szövegek új szóbeli költészetként való értékelése. Annak érzékelése, hogy az irodalom szóbelisége nem pusztán a régi idők sajátja. Az értékes és az értéktelen megkülönböztetésére törekvés. 			
	Klasszikus versek megzenésítése, népdalfeldolgozások (Koncz Zsuzsa, Zorán, Muzsikás Együttes, Szélkiáltó stb.) Értékes teljesítmények (Szenes Iván, Adamis Anna, Sztevanovity Dusán stb.) Ízléstelen, kerülendő vadhajtások a popdivatban.	Zenei feldolgozások meghallgatása. Részvétel kisebb ízlésvitában.		
Módszertani és értékelési javaslatok
Tegyünk rendet! - így lehetne megfogalmazni a 7-8. osztály irodalomtanításának egyik központi feladatát. Anélkül mégis, hogy tételes és rendszeres irodalomtörténetet tanítanánk. Fontos azonban az eligazodás, a történeti szemlélet az élményt nyújtó olvasás mellett mindenekelőtt művelődéstörténeti kitekintéssel, a kortársak felkutatásával, a legfontosabb stíluskorszakok megkülönböztetésével, sok tankönyvi és azon kívüli munkával.
Emellett nem mondhatunk le a kreativitás erősítéséről, amely az önálló, a hangulatot is visszaadó összefüggő felelet, kiselőadás vagy egy-egy jó szöveg megalkotása formájában, lényegre törő, de alapos műelemzés elkészítésében nyilvánul meg. Az ízlés, a válogatni, értelmezni és értékelni tudás eredménye ekkor érik be, sikerélményt adva tanárnak, diáknak egyaránt.
A tanév során 4 tudásszintmérő és 2 irodalmi dolgozatot kell íratni.
Az éves időkeret felosztása
1. Ismeretszerzés, fejlesztési feladatok: 29 óra
2. Rendszerezés, ismétlés: 10 óra
3. Számonkérés, ellenőrzés: 6 óra
Összesen: 55 óra
7. Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
Időkeret: folyamatos
Tananyag	Fejlesztési feladatok	Alternatív 
lehetőségek	Fogalmak	
Véleményformálás az olvasott szövegekben feltáruló és a valóságos világban megtapasztalt problémákról, élethelyzetekről és megoldásukról, követendő és elítélendő emberi cselekvésekről, viszonyulásokról. A vélemény rövid megfogalmazása szóban és írásban. 	A tetszésnyilvánítás árnyaltabb nyelvi formáinak elsajátítása, az eltérő ízlésítéletek különbségének elfogadása és megértése.	A vélemény kíméletes, tapintatos és sértő megfogalmazása és a velük elért hatás közti különbségek megtapasztalása. 	Igazmondás, tapintat.	
	A helyzet- és jellemkomikum a művészetben, a szerzői modalitás különféle formáinak azonosítása, jelentésteremtő szerepük felismerése a tanult művekben és a látott darabokban (pl. irónia, gúny).	A gúny és az irónia szerepe az emberi kapcsolatokban, Mások megalázásának kerülése. 		
	Egymástól lényegesen különböző esztétikai normákhoz kapcsolódó művek (klasszikus irodalom, lektűr) összehasonlítása, a művészi és nem művészi szépség változékonyságának megtapasztalása.	Divatjelenségek a művészetben, a lakáskultúrában, az öltözködésben stb. A divatőrület vadhajtásai a személyiség ellenében hatnak! 		
	Az önálló műbefogadás mind teljesebb és gyakoribb megtapasztalása, a hatásra reflektálás csoportos tanórai és azon kívüli beszélgetésben és önállóan, figyelembe véve az előbbi fejlesztési feladatot. 			
	Az igazság és a nézőpont, a személyes és a közösségi igazság konfliktusának megértése különféle szövegekben. 	Helytállás és megfutamodás; bűn, bűnhődés, megbocsátás és más konfliktusok.		
	Különféle konfliktuskezelési eljárások megfigyelése, reflexiója műalkotások és mindennapi szövegműfajok kapcsán. 	Szimulációs játékok a konfliktusok kezeléséhez. 		
	Az életkorfüggő szemlélet megfigyelése irodalmi és mindennapi szövegműfajokban. 	Megbeszélés, vita az olvasottakról és a tennivalókról. 		
	A kulturális különbség mint világlátás és mint életforma, a kulturális identitás mint az egyéniség feltétele és mint konfliktusforrás megfigyelése különféle szövegekben.	A felismert feszültségforrások kezelése, a gyűlölet- és kirekesztésmentes, a másik jogát tiszteletben tartó attitűd kialakítása. 		
Módszertani és értékelési javaslatok
A szövegértéshez, az irodalmi művek, televíziónézés stb. megbeszéléséhez kapcsoltan alakul az emberek ítélőképessége. Nem csupán megbeszélés lehet célravezető módszer, hanem valós és szimulált helyzetek, konfliktusok feloldása játékos formában, néha pedig „vérre menő” komolysággal. Azt azonban mindenkor figyelembe kell venni, hogy az ízlés a személyiség rá jellemző jegye, nem változtatható tetszés szerint. Kimunkálása éppen ezért nem kis pedagógiai kihívás!
A 7-8. osztályos fejlesztési szakasz kimeneti követelményei
1. Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása, megértése
A hallott szöveg megértésének bizonyítása a megfelelő reflektálással. Részvétel beszélgetésben, kisebb vitában, az önálló vélemény szabatos, rövid megfogalmazása, a nem nyelvi jelek tudatos alkalmazása a mondanivaló erősítése, a hitelesség megteremtése érdekében.
2. Olvasás, írott szöveg megértése
Különféle tartalmú szövegek előzetes csendes áttekintése után hibátlan felolvasása. Az olvasottak értelmezése a tanult szövegelemzési technikák és elméleti ismeretek alkalmazásával. A szó szerinti és a metaforikus jelentés megkülönböztetése.
3. Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
Rövidebb elbeszélés, leírás, jellemzés, levél, önéletrajz készítése írásban a tanult szövegépítő eljárások ismeretében, tetszetős formában, a tanult helyesírási alapelvek, szabályok, nyelvhelyességi tudnivalók önálló alkalmazásával. Jártasság az egybe-, külön- és kötőjeles írásban, a központozásban, a kezdőbetűk használatában, az önellenőrzés és -javítás szokásának gyakorlásával.
Jártasság különféle nyomtatványok kitöltésében.
4. A tanulási képesség fejlesztése
Jártasság az információgyűjtésben, a könyvtári tájékozódás lehetőségeinek használatában, adatok, tények gyűjtésében, elrendezésében, felhasználásában, a vázlatírás és a jegyzetelés technikájának alkalmazásában, az értő és válogató médiahasználatban.
5. Ismeretek az anyanyelvről
Ismeretek a nyelvi egységek közötti különbségekről. Jártasság az egyszerű mondat fajtáinak, szerkezetének, mondatrészeinek, a mondatrészek kifejezőeszközeinek, szintagmáinak felismerésében, tájékozottság a mondatelemzésben. Az összetett mondat fajtáinak, központozási tudnivalóinak ismerete. A szóalkotás legfontosabb módjainak alkalmazása. A helyesírási szabályzat ismerete és használata a helyesírási rendszer grammatikai meghatározottságának belátásával. Elemi jártasság a régi és mai nyelvállapot, illetve az anyanyelv és a tanult idegen nyelv különbségeinek felfedezése között.
6. Ismeretek az irodalomról
Az élmény- és tapasztalatszerző olvasás révén meg kell ismerni a magyar és világirodalom jeles alkotásait, az ajánlottak közül a tanuló választása szerintieket. Elemzéskor fel kell tudni használni a legfontosabb szóképekről és alakzatokról, a mű szerkezeti tagoltságáról, a szó szerinti és átvitt jelentésről tanultakat, besorolni a műveket műnem, műfaj, szerző, téma szerinti csoportokba. A tanulónak képesnek kell lennie a fentiek önálló, összefüggő összefoglalására, a memoriterek szöveghű tolmácsolására.
7. Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
A véleménynyilvánítás kulturált és megalapozott módja megköveteli, hogy a tanuló árnyaltan fejezze ki ítéleteit, tapasztalatait, használja a kommunikáció és az irodalom tanult fogalmait. Legyen affinitása a humor, a gúny, az irónia kifejezésmódjaira, kreatív szövegeiben mértéktartással maga is alkalmazza őket. Ismerje föl és gyakorolja a konfliktuskerülő magatartást, keresse az igazságot, tartsa tiszteletben mások kulturális vagy egyéb különbségéből adódó, az övétől eltérő világlátását, értékrendjét.
ANGOL NYELV
3-8. évfolyam
BEVEZETÉS
A NAT 2003 a közoktatásban résztvevő minden diák számára kötelezővé teszi a nyelvtanulást a negyedik évfolyamtól a tankötelezettség végéig. Meghatározott feltételek teljesülésekor az iskolák a negyedik évfolyamot megelőzően is elkezdhetik a nyelvtanítást. Ezt a lehetőséget az általános iskolák többsége ki is használja, és már a 3. évfolyamban elkezdi az idegen nyelv oktatását.
A statisztikai adatok szerint az angol a legtöbb diák által választott idegen nyelv, melyet a 2002/2003-as tanévben a diákok 38%-a választott. 
A fenti tényeket figyelembe véve készült az angol nyelv tantárgy kerettanterve az általános iskola 3-8. évfolyama számára, mely a NAT 2003 alapelveire, céljaira és fejlesztési feladataira, valamint a 2003. áprilisában átdolgozott kerettantervre épül.
Célok és feladatok az általános iskolai angol nyelvoktatás terén
Az élő idegen nyelv műveltségi terület céljai és tartalma összhangban vannak a Nemzeti alaptanterv többi műveltségi területének céljaival és tartalmával, valamint az Európa Tanács ajánlásaival.
Az idegen nyelv tanításának és tanulásának céljait a tanulók szükségletei szerint kell meghatározni. Korunkban egyre természetesebb követelmény a fiatalokkal szemben, hogy idegen nyelveken legyenek képesek jól kommunikálni. Ezt a képességet alapozza meg a következetes, hatékony és legfőképpen motiváló nyelvoktatás az általános iskolában. A szülők, ezáltal közvetve a tanulók részéről felmerülő igény, hogy a gyermekek minél korábban kezdjenek el idegen nyelvet tanulni. Fontos azonban, hogy a valóban akkor induljon el a 4. évfolyam előtt, ha az adott iskolában ténylegesen adottak a feltételek. A 3. évfolyamban vagy esetleg még korábban elkezdett nyelvtanulásnak nem lehet az a célja, hogy minél korábban terheljük a gyermekeket számukra még nehezen feldolgozható ismeretekkel, hanem az, hogy kialakítsuk bennük az igényt a nyelvtanulásra, hogy megkedveljék az anyanyelvüktől eltérő nyelvet, illetve fokozatosan, az anyanyelvi tudásuk fejlődésével összhangban össze tudják hasonlítani a két nyelvet. Amennyiben sikeres ez a kezdeti, motivációs, felfedezésekkel, sikerélménnyel és ezáltal örömmel teli, főleg a szóbeliségre törekvő, alapozó szakasz, a nyelvtanulás későbbi szakaszában talán már nem kell győzködnünk a tanulókat, hogy mennyire fontos az idegen nyelv(ek) minél jobb, alaposabb ismerete.
Az általános iskola felső tagozatában a kiejtés, szókincs, kommunikációs készségek valamint a nyelvtani fogalmak. tanítása mellett helyet kell kapjon a nyelvtanulási stratégiák kialakítása, illetve azok folyamatos és következetes fejlesztése. Akkor lesznek képesek a tanulók megfelelő mélységben megtanulni a nyelvet, ha megtanítjuk őket a számukra legmegfelelőbb módszerek, tanulási stratégiák alkalmazásával tanulni. Ez segítheti a tanulókat a további idegen nyelvek, illetve más tantárgyak sikeres tanulásában is.
Az egyes évfolyamok követelményeit az Európai referenciakeret ajánlásainak megfelelően alakítottuk ki. Vastag betűk jelzik a minimum követelményeket, de ezek, illetve az egyéb, normál betűkkel szedett követelmények az adott iskola tantestületének szakmai megítélése alapján tovább bővíthetők.
Összesített óraterv
Évfolyam	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
Heti óraszám:	2	2	3	3	3	3	
Évi óraszám:	74	74	111	111	111	111	
Ellenőrzés, értékelés
Ellenőrzés:
3. évfolyam
- a szóbeli ellenérzés dominál (folyamatos szóbeli ellenőrzés, illetve az egyes témakörök végén a szóanyagot szóbeli számonkérés).
4. évfolyam
- szóbeli ellenőrzés (pl. párbeszédek, illetve versek mondókák elmondása);
- írásbeli számonkérés bevezetése (félévi és tanév végi dolgozatok a szóanyag valamint a nyelvtani szerkezetek elsajátításának ellenőrzésére).
5-8. évfolyam
- folyamatos szóbeli értékelés (feleletek);
- írásbeli ellenőrzés (3 témazáró valamint tanév végi összefoglaló feladatlap).
Értékelési szempontok:
Az idegen nyelv-tanulás folyamatában a következetes, az adott iskola nyelvtanárai által részletesen kidolgozott értékelési rendszernek kiemelt szerepe van, hiszen ezáltal kapnak maguk a nyelvtanárok, a tanulók és a szülők is világos és reális képet arról, hogy milyen eredményeket értek el az adott szinten a tanulók, illetve mely területeken szükséges a tananyag további mélyítése, gyakorlása.
Fontos, hogy - különösen a nyelvtanulás kezdeti szakaszában - a tanulók önmagukhoz mért fejlődését vegyék figyelembe, mivel az értékelés legfontosabb célja az ösztönzés, a további, folyamatos nyelvtanulás motiválása. Később, az osztályzatokkal történő értékelés bevezetésekor a nyelvtanárnak el kell döntenie, hogy mely tanulói tevékenységet osztályozza, melyeket nem, valamint a tanév elején ajánlatos szöveges magyarázatot adni, hogy az egyes osztályzatok milyen szintű tudást tükröznek.
Az értékelés módjai:
- szóbeli értékelés;
- írásbeli, főleg ösztönző-formáló (formatív) értékelés;
- minősítő-szelektáló (szummatív) ellenőrzés alkalmazása (pl. a tanulók tudásszintjének megfelelő csoportok kialakítása céljából);
- összegző-lezáró értékelés (osztályzás).
3-4. ÉVFOLYAM
Célok és feladatok
A NAT 2003 az élő idegen nyelvek tanításának és tanulásának alapvető céljának a kommunikatív nyelvi kompetenciák kialakítását tekinti. Ezeknek a kompetenciáknak a fejlesztése során az egyik legfontosabb feladat, hogy alakuljon ki és maradjon ébren a tanulók érdeklődése a nyelvtanulás, a tanult nyelv, az adott nyelven beszélő emberek, célnyelvi országok kultúrája iránt, és általában a más nyelvek és kultúrák iránt.
A kisiskoláskorban elkezdett nyelvoktatás a nyelvtanulás megkedveltetését, a nyelvtanulás iránti motiváció kialakítását vállalja fel. Ezt a gyerekeket érdeklő, általuk ismert témák választásával, illetve az alsó tagozatos tantárgyak témáinak integrálásával érhetjük el.
Ebben az időszakban a receptív készségek fejlesztésén belül a hallott szöveg értése döntő szerepű. Az idegen nyelvű beszéd fokozatos megértése, az ezzel kapcsolatos korai sikerélmények indítják el a fiatal nyelvtanulókat az egész életükön át tartó nyelvtanulás útján. Az idegen nyelven történő beszédkészség fokozatosan alakul ki az egyszavas választoktól az emlékezetből elmondott nagyobb egységekig (versek, mondókák, dalok).
A tanulók többnyire igénylik az írásbeli munkát is, melynek a nyelvtanulás e korai szakaszában az anyanyelvüktől eltérő nyelven történő írás felfedezésének az öröme a legfőbb célja.
Fejlesztési követelmények
- Tudatosuljon a tanulóban, hogy az anyanyelvén kívül idegen nyelven is kifejezheti magát.
- Alakuljon ki a tanulóban a nyelvtanulás iránti pozitív hozzáállás.
- Fejlődjön az együttműködő készsége, vegyen részt pár- és csoportmunkában.
- Ismerjen meg néhány alapvető nyelvtanulási stratégiát.
Témalista
- Az én világom
- A család és barátok
- Ház, lakás
- Vadállatok; állatkert
- Mindennapi életünk
- Az iskola
- Vásárlás
- Étkezés
- Számok, alapműveletek
- Időjárás
- Öltözködés
- Más népek élete
3. évfolyam
Időkeret: 74 óra/év (2 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés, elköszönés;
- megszólítás, bemutatkozás;
- érdeklődés;
- mások nemzetisége, telefonszáma iránt;
- tulajdonviszonyokról;
- mások életkora iránt;
- mások foglalkozása iránt;
- a vizuális észlelésről;
- mennyiségek iránt;
- tárgyak helye iránt;
- mások hogyléte felől;
- mások ízlése iránt;
- mások hobbija, kedvenc tevékenysége iránt;
- jókívánságok, gratuláció, köszönet;
- búcsúzás.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- véleménykérés és arra reagálás;
- tetszés, nem tetszés;
- akarat, kívánság;
- öröm, tetszés, dicséret, csodálkozás;
- sajnálkozás.
Információcsere
- információkérés, információadás;
- dolgok azonosítása, megnevezése:
- személyek, családtagok,
- foglalkozások,
- tárgyak, állatok,
- iskolai tárgyak,
- játékok, ajándékok,
- ételek,
- mennyiségek, számok,
- dolgok, személyek leírása;
- igenlő, nemleges válasz.
Fogalomkörök
Létezés kifejezése:
- a ’to be’ ige jelen idejű állító, tagadó és kérdő alakjai;
- there is/there are szerkezet állító, tagadó és kérdő alakjai.
Cselekvés, történés kifejezése:
- igék; jelenidejűség.
Birtoklás kifejezése:
- birtokos névmási jelzők (my, your stb.);
- birtokviszony (It is Mary’s cat.);
- a ’have got’ állító, tagadó, kérdő alakjai.
Térbeli viszonyok:
- helymeghatározás (Where?);
- elöljárószók (in, on, under, next to).
Időbeli viszonyok:
- időpont: egész órák (What’s the time? It’s ... o’clock.).
Modalitás:
- a ’can’ segédige állító, tagadó, kérdő alakjai.
Mennyiségi viszonyok:
- tőszámnevek 1-től 20-ig;
- főnevek egyes és többes száma;
- egyes és többes számú testrészek.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek (nemzetiségek, színek, méretek, állapotok).
Logikai viszonyok:
- a ’but’ kötőszó használata.
Szövegösszetartó eszközök:
- mutató névmások (this/these);
- határozott, határozatlan névelők (a/an, the).
Témalista
Témakör	Óraszám	
Az én világom - személyes adatok, bemutatkozás, ismerkedés, köszönés, elköszönés	3	
A család és barátok - családtagok, barátok, foglalkozások	6	
Ház, lakás (1) - berendezési tárgyak a lakásban/házban; a lakás/ház bemutatása	5	
Ház/lakás (2) - állatok és növények a ház körül	3	
Vadállatok, állatkert	5	
Mindennapi életük - a mindennapi élet tevékenységei; napszakok	4	
Az iskola - tanórai kérések, kérdések, utasítások; iskolai tárgyak, tantárgyak	6	
Vásárlás - alapvető árucikkek; pénznemek	5	
Étkezés - mindennapi étkezéseink; alapvető étel- és italfajták	5	
Számok (1) - számok 1-től 20-ig	4	
Számok (2) - alapműveletek	2	
Időjárás - időjárási viszonyok, évszakok; ünnepek	5	
Öltözködés - ruhadarabok; személyek külsejének leírása; tetszés, nemtetszés	6	
Szabadon felhasználható órák (pl. mondókák, versek, dalok tanulására, gyakorlásra, összefoglalásra, számonkérésre)	15	
Követelmények
Beszédértés
A tanuló értse meg
- az ismerős szavakat a személyére és családjára vonatkozóan;
- az óravezetéshez illetve az elsajátítandó tananyaghoz szükséges kérdéseket, utasításokat.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes
- megnevezni ismert dolgokat;
- 4-5 dalt, mondókát, kiszámolót reprodukálni megközelítőleg helyes hanglejtéssel szavakat, egyszerű mondatokat ismételni;
- a magyartól eltérő írásjegyeket felismerni és hangoztatni;
- egy szóval vagy hiányos mondattal válaszolni az ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre.
Írás
A tanuló legyen képes
- egyszerű szöveget lemásolni illetve tollbamondás után leírni;
- egyszerű kifejezéseket emlékezetből leírni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 200 aktív, 150 passzív szóból, kifejezésből álljon.
4. évfolyam
Időkeret: 74 óra/év (2 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés, elköszönés;
- megszólítás, bemutatás, bemutatkozás;
- érdeklődés
- mások hobbija, kedvenc tevékenysége iránt;
- mások éppen folyamatban lévő tevékenysége iránt;
- az időjárás iránt;
- mások hétköznapi és ünnepi tevékenysége iránt;
- más nemzetek szokásai iránt;
- jókívánságok, gratuláció, köszönet;
- búcsúzás.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- akarat, kívánság, utasítás;
- öröm, dicséret, csodálkozás;
- jókívánság, gratuláció;
- sajnálkozás, kritika;
- tetszés, nem tetszés.
Információcsere
- információkérés, információadás:
- személyes adatok;
- útbaigazítás kérése és arra reagálás;
- dolgok azonosítása, megnevezése
- családtagok,
- foglalkozások,
- színek,
- használati tárgyak,
- testrészek,
- alapvető árucikkek,
- iskolai tárgyak,
- tantárgyak,
- állatok,
- a hét napjai,
- idő kifejezése,
- szabadidős tevékenységek,
- ház részei,
- bútorok a lakásban,
- házimunka,
- ruhadarabok,
- dolgok, események leírása;
- napi szokásos tevékenységek;
- kedvenc tárgyak,
- helymeghatározás,
- tudás-nem tudás.
Fogalomkörök
Létezés kifejezése:
- a ’to be’ ige jelen idejű állító, tagadó és kérdő alakjai;
- there is/there are szerkezet állító, tagadó és kérdő alakjai.
Cselekvés, történés kifejezése:
- igék;
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- az egyszerű és a folyamatos jelen idő összehasonlítása;
- felszólító mód.
Birtoklás kifejezése:
- birtokos névmási jelzők (my, your stb.);
- birtokos eset (It is Mary’s cat.).
Térbeli viszonyok:
- hely és irány meghatározása;
- elöljárószók (in, on, under, next to, behind, in front of, between).
Időbeli viszonyok:
- időpontok kifejezése (at four o’clock, at quarter to five);
- napszakok (at night, in the afternoon);
- a hét napjai (on Thursday);
- gyakoriság kifejezése (never, rarely, sometimes stb.);
- időhatározók (every week; now).
Modalitás:
- a ’can’ segédige állító, tagadó, kérdő alakjai;
- ’must/mustn’t’ segédigék.
Mennyiségi viszonyok:
- tőszámnevek 1-től 100-ig;
- főnevek egyes és többes száma;
- egyes és többes számú testrészek;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek (nemzetiségek, színek, méretek, állapotok);
- melléknevek fokozása;
- nemzetiség kifejezése (from Hungary).
Logikai viszonyok:
- az ’and, what, but’ kötőszó használata;
- az ’or’ használata.
Szövegösszetartó eszközök:
- mutató névmások (this/these);
- határozott, határozatlan névelők (a/an, the);
- személyes névmások;
- mutatószavak;
- ’some’.
Témakörök
Témakör	Óraszám	
Az én világom - személyes adatok, bemutatkozás, ismerkedés, köszönés, elköszönés	2	
A család és barátok - családtagok, barátok, foglalkozások	6	
Ház, lakás (1) - berendezési tárgyak a lakásban/házban; a lakás/ház bemutatása	5	
Ház/lakás (2) - állatok és növények a ház körül	3	
Vadállatok; állatkert	5	
Mindennapi életük - a mindennapi élet tevékenységei; napszakok	4	
Az iskola - tanórai kérések, kérdések, utasítások; iskolai tárgyak, tantárgyak	6	
Vásárlás - alapvető árucikkek; pénznemek	5	
Étkezés - mindennapi étkezéseink; alapvető étel- és italfajták	5	
Számok (1) - számok 1-től 20-ig	4	
Számok (2) - alapműveletek	2	
Időjárás - időjárási viszonyok, évszakok; ünnepek	5	
Öltözködés - ruhadarabok; személyek külsejének leírása; tetszés, nemtetszés	6	
Szabadon felhasználható órák (pl. mondókák, versek, dalok tanulására, gyakorlásra, összefoglalásra, számonkérésre)	16	
Követelmények
Beszédértés
A tanuló
- az ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, rövid kéréseket, utasításokat, azokra cselekvéssel válaszol;
- megérti a hozzá intézett gondosan és lassan megfogalmazott kérdéseket.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes
- ismert dolgokat megnevezni;
- 5-6 dalt, mondókát, kiszámolót reprodukálni;
- kifejezni a tudást illetve a nem tudást (can / cannot);
- véleményt nyilvánítani (like / don’t like);
- néhány ismeretlen szót is tartalmazó egyszerű, rövid szöveget megközelítőleg helyes hanglejtéssel felolvasni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- felismerni a tanult szavak írott alakját;
- megérteni az ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, néhány szóból álló mondatokat;
- megtalálni információkat ismert nyelvi elemekből álló egymondatos szövegben.
Írás
A tanuló legyen képes
- a tanult témakörhöz kapcsolódó egyszerű, rövid szöveget tollbamondás után lejegyezni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 350 aktív, 150 passzív szóból, kifejezésből álljon.
5-8. évfolyam
Célok és feladatok
A tanulók a nyelvtanulás e szakaszában már megértik a tanár kéréseit, óravezetéshez használt utasításait. Fontos, hogy a nyelvtanulás iránti vágyuk, a kíváncsiságuk továbbra is fennmaradjon. Ez a sikerélményhez juttatással, az önbizalmuk növelésével, valamint a tanulók érdeklődését fenntartó témaválasztással érhető el. A témák kapcsolatban állnak a többi tantárgy tartalmával, ezáltal tudatosul a tanulókban, hogy az idegen nyelvet nem öncélúan tanulják, hanem azért, hogy minél szélesebb körből legyenek képesek információt gyűjteni illetve feldolgozni. Továbbra is a receptív készségek (hallott és írott szöveg értése) kapják a főszerepet, de egyre inkább előtérbe kerül a beszédkészség fejlesztése.
Életkori sajátosságuknak megfelelően a tanulók tanári segítséggel megismerik a hasonlóságon alapuló nyelvtani szerkezetekkel. A cél az, hogy tudatosuljon bennük ezek képzése és használata. Fokozatosan megismerik a nyelv szabályszerűségeit, bár a nyelvhelyesség még nem erősségük. Ösztönözni kell őket arra, hogy a nyelvi hibákat maguk vegyék észre és javítsák azokat, ezáltal válhatnak autonóm nyelvtanulóvá.
A nyolcadik évfolyam végére a tanulóknak képessé kell válniuk a nyelvtanulási stratégiák olyan szintű használatára, amely lehetővé teszi számukra az őket iskolán kívül érő idegen nyelvi hatások (filmek, zene, könyvek, újságok stb.) hasznosítását, valamint az irányított önálló tanulást.
Fejlesztési követelmények
- Alakuljon ki a tanuló érdeklődése más népek kultúrája és élete iránt.
- Életkorának és egyéniségének megfelelően fedezze fel az idegennyelv-tanulás sajátos módszereit, és fokozatosan sajátítsa el azokat.
- Használjon továbbfejleszthető nyelvtanulási stratégiákat.
- Fokozódó önbizalmának köszönhetően merjen idegen nyelven megszólalni.
- Legyen képes információt gyűjteni és nyújtani közvetlen környezetéről.
- Használja fel a nyelvtudásának fejlesztéséhez az őt osztálytermen kívül érő idegen nyelvi hatásokat.
Témalista
5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Az én világom 	Emberi kapcsolatok	
A család és barátok 	Tágabb környezetünk	
Ház, lakás 	Természeti környezetünk	
Vadállatok; állatkert	Az iskola világa	
Mindennapi életünk	Egészség, betegség	
Az iskola 	Időjárás; öltözködés	
Vásárlás 	Étkezés	
Étkezés 	Utazás	
Számok, alapműveletek	Szabadidő, szórakozás	
Időjárás, öltözködés		
Más népek élete		
5. évfolyam
Időkeret: 111 óra/év (3 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társas érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés, elköszönés;
- megszólítás, bemutatkozás;
- érdeklődés
- mások hogyléte iránt,
- mások hobbija, kedvenc tevékenysége iránt,
- múltbeli események iránt,
- az időjárás iránt,
- mások hétköznapi és ünnepi tevékenysége iránt,
- más nemzetek szokásai iránt,
- figyelemfelhívás;
- búcsúzás.
Információcsere
- információkérés, információadás;
- tudás, nem tudás,
- dolgok, személyek megnevezése, leírása:
- színek,
- ruházat,
- családtagok,
- foglalkozások,
- használati tárgyak,
- testrészek,
- gyakori betegségek,
- alapvető árucikkek,
- ételek, receptek,
- iskolai tárgyak,
- tantárgyak,
- tárgyak az osztályban,
- állatok,
- hónapok,
- dátum,
- szabadidős tevékenységek,
- bútorok a lakásban,
- házimunka,
- rendszeresen ismétlődő tevékenységek,
- szokások,
- folyamatban lévő események,
- múltbeli események,
- személyek leírása,
- állatok leírása,
- gyakori betegségek tünetei,
- tudás, nem tudás.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- egyetértés, egyet nem értés;
- tetszés, nem tetszés;
- akarat, kívánság, szándék;
- gratulációk, jókívánságok;
- érdeklődés, közömbösség kifejezése.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- javaslat és arra reagálás;
- udvarias kérés;
- meghívás és arra reagálás;
- tanácsadás;
- figyelmeztetés, utasítás;
- segítség felajánlása, elfogadása.
Fogalomkörök
Cselekvés, történés, létezés kifejezése:
- a ’to be’ ige jelen idejű állító, tagadó és kérdő alakjai;
- there is/there are szerkezet állító, tagadó és kérdő alakjai, a hangsúlyos állítmány;
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- az egyszerű és a folyamatos jelen idő összehasonlítása;
- egyszerű múlt idő (szabályos és rendhagyó múlt idejű igék) állító, tagadó és kérdő alakjai;
- az egyszerű jelen idő és az egyszerű múlt idő összehasonlítása;
- jövő idő kifejezése (be going to).
Birtoklás kifejezése:
- birtokos névmási jelzők (my, your stb.);
- birtokviszony (It is Mary’s cat.);
- a ’have got’ állító, tagadó, kérdő alakjai;
- az ’of’ használata (a bar of chocolate).
Térbeli viszonyok:
- hely és irány meghatározása;
- helyre vonatkozó elöljárószók;
Időbeli viszonyok:
- időpontok kifejezése;
- időre vonatkozó elöljárószók;
- napszakok;
- hónapok;
- dátum;
- gyakoriságot kifejező határozók;
- időhatározók.
Modalitás:
- a ’can’ segédige állító, tagadó, kérdő alakjai;
- ’must, shall’ segédigék;
- ’have to’ szerkezet.
Mennyiségi viszonyok:
- tőszámnevek;
- sorszámnevek;
- főnevek egyes és többes száma;
- a rendhagyó főnevek többes száma (children, men, women);
- egyes és többes számú testrészek;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek;
- ’some, any’.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek;
- melléknevek fokozása;
- ’as...as’.
Logikai viszonyok
- kötőszavak (and, but).
Szövegösszetartó eszközök:
- mutató névmások (this/these, that/those);
- határozott, határozatlan névelők (a/an, the);
- személyes névmások;
- határozatlan névmások (something, anything);
- mutatószavak.
Témakörök
Témakör	Óraszám	
Az én világom - személyes adatok, bemutatkozás, ismerkedés, köszönés, elköszönés, mit szeretek, mit nem	5	
A család és barátok - családtagok, barátok, foglalkozások	6	
Ház, lakás - berendezési tárgyak a lakásban/házban; a lakás/ház bemutatása, állatok és növények a ház körül	6	
Vadállatok; állatkert	3	
Mindennapi életük (1) - a mindennapi élet tevékenységei; napszakok	7	
Mindennapi életünk (2) - szabadidős tevékenységek	3	
Az iskola - tanórai kérések, kérdések, utasítások; iskolai tárgyak, tantárgyak	10	
Vásárlás - alapvető árucikkek; pénznemek	8	
Étkezés - mindennapi étkezéseink; alapvető étel- és italfajták	8	
Időjárás - időjárási viszonyok, évszakok; ünnepek	7	
Egészség - betegség	4	
Öltözködés - ruhadarabok; személyek külsejének leírása; tetszés, nemtetszés	6	
Más népek élete, kultúrája	8	
Szabadon felhasználható órák (pl. versek, dalok tanulására, gyakorlásra, összefoglalásra)	30	
Követelmények
Beszédértés
A tanuló legyen képes
- megérteni az ismert nyelvi eszközökkel kifejezett kéréseket, utasításokat, azokra cselekvéssel válaszolni;
- megérteni a ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kérdéseket;
- kiszűrni fontos információkat ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes
- ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre néhány szóban vagy egyszerű mondatokban válaszolni;
- tanult minta alapján egyszerű mondatokban közlést megfogalmazni,
- tényszerű, egyszerű információkat kérni;
- tanult minta alapján egyszerű párbeszédben részt venni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- megérteni az ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű mondatokat;
- megtalálni fontos információkat ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből;
- megérteni az ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott rövid szöveg lényegét.
Írás
A tanuló legyen képes
- egyszerű, tényszerű információkat leírni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 500 aktív, 200 passzív szóból, kifejezésből álljon.
6. évfolyam
Időkeret: 111 óra/év (3 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társas érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés;
- megszólítás, bemutatkozás;
- köszönet és arra reagálás;
- bocsánatkérés és arra reagálás;
- jókívánságok, gratuláció és arra reagálás;
- búcsúzás, elköszönés.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- egyetértés, egyet nem értés;
- tetszés, nem tetszés;
- akarat, kívánság, szándék kifejezése.
Információcsere
- információkérés, információadás;
- személyes adatokról,
- kérdőívek,
- útbaigazítás,
- tudás-nem tudás kifejezése;
- igenlő vagy nemleges válasz;
- dolgok azonosítása, megnevezése;
- családtagok, rokonok;
- szabadidős tevékenységek,
- tantárgyak,
- napirend,
- a ház/lakás részei, berendezési tárgyak,
- dolgok, események leírása;
- rendszeresen ismétlődő tevékenységek,
- szokások,
- folyamatban lévő események,
- személyes élmények, tapasztalatok leírása,
- személyek leírása,
- állatok leírása,
- tervek, szándékok leírása,
- városok leírása,
- filmek, filmkritikák,
- iskolai szabályok, iskolai élet.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- javaslat és arra reagálás;
- udvarias kérés;
- meghívás és arra reagálás;
- tanácsadás;
- figyelmeztetés, utasítás;
- segítség felajánlása, elfogadása;
- kínálás és arra reagálás.
Fogalomkörök
Cselekvés, történés, létezés kifejezése:
- a ’to be’ ige jelen idejű állító, tagadó és kérdő alakjai;
- there is/there are szerkezet állító, tagadó és kérdő alakjai, a hangsúlyos állítmány;
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- az egyszerű és a folyamatos jelen idő összehasonlítása;
- egyszerű múlt idő (szabályos és rendhagyó múlt idejű igék) állító, tagadó és kérdő alakjai;
- az egyszerű jelen idő és az egyszerű múlt idő összehasonlítása;
- folyamatos múlt idő;
- az egyszerű múlt és a folyamatos múlt idő összehasonlítása;
- jövő idő kifejezése (be going to; will, folyamatos jelen idős szerkezet használata az előre elrendezett tevékenységek kifejezésére)
- a befejezett jelen idő állító, tagadó és kérdő alakjai (a befejezett melléknévi igenevek használata).
Birtoklás kifejezése:
- birtokos névmási jelzők (my, your stb.);
- birtokviszony (It is Mary’s cat.);
- a ’have got’ állító, tagadó, kérdő alakjai;
- az ’of’ használata (a bar of chocolate).
Térbeli viszonyok:
- hely és irány meghatározása;
- helyre vonatkozó elöljárószók.
Időbeli viszonyok:
- időpontok kifejezése;
- időre vonatkozó elöljárószók;
- napszakok;
- hónapok;
- dátum;
- gyakoriságot kifejező határozók;
- időhatározók (every day, at the moment, ever, never).
Modalitás:
- ’can, must/mustn’t, should/shouldn’t’ segédigék;
- ’have to/don’t have to’ szerkezet.
Mennyiségi viszonyok:
- többjegyű számok;
- főnevek egyes és többes száma;
- a rendhagyó főnevek többes száma;
- egyes és többes számú testrészek;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek;
- ’some, any’.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek;
- melléknevek fokozása;
- ’as...as’.
Logikai viszonyok
- kötőszavak (and, or, but, because).
Szövegösszetartó eszközök:
- mutató névmások (this/these, that/those);
- határozott, határozatlan névelők (a/an, the);
- személyes névmások;
- határozatlan névmások (something, anything, anywhere, nothing, nowhere);
- mutatószavak;
- szókapcsolatok;
- jelzői birtokos névmások;
- több tagból álló igék.
Témakörök
Témakör	Óraszám	
Az én világom - személyes adatok, bemutatkozás, ismerkedés, köszönés, elköszönés, mit szeretek, mit nem	4	
A család és barátok - családtagok, barátok, foglalkozások	8	
Ház, lakás - berendezési tárgyak a lakásban/házban; a lakás/ház bemutatása	6	
Mindennapi életük (1) - a mindennapi élet tevékenységei, szokások	6	
Mindennapi életünk (2) - szabadidős tevékenységek	4	
Az iskola - tanórai kérések, kérdések, utasítások; iskolai tárgyak, tantárgyak	12	
Vásárlás - alapvető árucikkek; pénznemek	10	
Étkezés - mindennapi étkezéseink; alapvető étel- és italfajták, receptek	6	
Időjárás - időjárási viszonyok, évszakok; ünnepek	5	
Egészség - betegség	4	
Öltözködés - ruhadarabok; személyek külsejének leírása; tetszés, nemtetszés	6	
Más népek élete, kultúrája	10	
Szabadon felhasználható órák (pl. versek, dalok tanulására, tanulási stratégiák kialakítására, gyakorlásra, összefoglalásra)	30	
Kimeneti követelmények 6. évfolyam végén
Beszédértés
A tanuló legyen képes
- megérteni az ismerős szavakat, fordulatokat, melyek személyére, családjára, közvetlen környezetére vonatkoznak,
- megérteni az utasításokat, azokra cselekvéssel válaszolni,
- megérteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kéréseket, kérdéseket, közléseket,
- kiszűrni fontos információkat jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből,
- megérteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szöveg lényegét.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes
- ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre egyszerű mondatokban válaszolni,
- tényszerű, egyszerű információkat kérni,
- tanult minta alapján egyszerű mondatokban közlést megfogalmazni,
- tanult minta alapján egyszerű párbeszédben részt venni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- felismerni és megérteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű mondatokat,
- megtalálni fontos információkat jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből,
- megérteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott rövid szöveg lényegét.
Írás
A tanuló legyen képes
- ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű mondatokat helyesen leírni,
- egyszerű közléseket és kérdéseket a tanult minta alapján írásban megfogalmazni,
- egyszerű, strukturált szöveget (baráti üzenetet, képeslapot) létrehozni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 600 aktív, 250 passzív szóból, kifejezésből álljon.
7. évfolyam
Időkeret: 111 óra/év (3 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társas érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés;
- megszólítás, bemutatkozás;
- köszönet és arra reagálás;
- bocsánatkérés és arra reagálás;
- jókívánságok, gratuláció és arra reagálás;
- érdeklődés hogylét iránt és arra reagálás;
- engedélykérés és arra reagálás;
- búcsúzás, elköszönés.
Érzelem kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- öröm - bánat;
- elégedettség, elégedetlenség;
- izgalom;
- aggodalom;
- remény;
- bánat;
- bosszúság.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- egyetértés, egyet nem értés;
- tetszés, nem tetszés;
- akarat, kívánság, szándék, kötelezettség, képesség, lehetőség;
- véleménykérés és arra reagálás;
- szándék, terv.
Információcsere
- információkérés, információadás;
- személyes adatokról,
- kérdőívek,
- útbaigazítás,
- tudás-nem tudás;
- igenlő vagy nemleges válasz;
- dolgok azonosítása, megnevezése, leírása
- foglalkozások, munkahelyek,
- öltözködés, divat,
- ruhák részei,
- anyagok, háztartási eszközök,
- ételek,
- testrészek,
- állatok,
- időjárás,
- közlekedési eszközök,
- földrajzi helyek,
- személyek, személyiség,
- szokások,
- egészségügyi panaszok és azok kezelése,
- események leírása.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- javaslat és arra reagálás;
- udvarias kérés;
- meghívás és arra reagálás;
- tanácsadás;
- figyelmeztetés, utasítás, tiltás, felszólítás;
- segítség felajánlása, elfogadása;
- kínálás és arra reagálás;
- bíztatás, meggyőzés.
Interakcióban jellemző kommunikációs szándékok:
- nem értés;
- betűzés kérése, betűzés;
- felkérés lassabb, tagoltabb beszédre.
Fogalomkörök
Cselekvés, történés, létezés kifejezése:
- jelenidejűség; állapotot kifejező igék (want, think, like, know)
- befejezett jelen idő (a for és since használata)
- múltidejűség; az egyszerű múlt és a folyamatos múlt idő összehasonlítása
- az egyszerű múlt és a befejezett jelen összehasonlítása (a been és gone használata)
- szenvedő szerkezet különböző igeidőkben
Birtoklás kifejezése:
Térbeli viszonyok:
- helyre vonatkozó elöljárószók;
- helyhatározók.
Időbeli viszonyok:
- időre vonatkozó elöljárószók;
- időhatározók.
Modalitás:
- kötelesség, tiltás: (must/mustn’t, have to/had to);
- képesség: (can/can’t, could/couldn’t, be able to).
Mennyiségi viszonyok:
- tő- és sorszámnevek;
- rendhagyó többes számú főnevek;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek fokozása;
- rendhagyó melléknevek fokozása (good; bad).
Logikai viszonyok:
- feltételes mondatok (1-es típus)
Szövegösszetartó eszközök:
- kötőszavak;
- több tagból álló igék;
- névmások.
Témakörök
Témakör	Óraszám	
Emberi kapcsolatok	
A családi élet, házimunka; háztartási eszközök	5	
Foglalkozások; munkahelyek	4	
Ünnepek	4	
Barátság, emberek belső tulajdonságai	5	
Tágabb környezetünk	
Településtípusok; városi élet - vidéki élet; lakóhelyünk; fővárosunk nevezetességei	8	
Célnyelvi ország(ok) bemutatása	8	
Természeti környezetünk	
Növények, állatok	6	
Az iskola világa	
Iskolai élet, iskolám bemutatása	6	
Iskolai élet a célnyelvi ország(ok)ban	4	
Egészség, betegség	
Az emberi test részei, leggyakoribb betegségek (panaszok, kezelések); orvosnál; gyógyszertárban	4	
Baleset, sérülések, kórházban	4	
Időjárás; öltözködés	
Évszakok, időjárás	3	
Divat; ruhák részei	3	
Étkezés	
Ételkészítés, étkezési szokások	5	
Vendéglő, rendelés, fizetés, reklamáció	3	
Utazás	
Utazási előkészületek, szállásfoglalás, pénzváltás	2	
Utazási eszközök, módok	3	
Szabadidő, szórakozás	
Hobbi, szabadidős tevékenységek, sportok	4	
Szabadon felhasználható (pl. tanulási stratégiák kialakítására, gyakorlásra, összefoglalásra, dalok, versek tanulására)	30	
Követelmények
Beszédértés
A tanuló legyen képes
- megérteni a hozzá intézett gondosan és lassan megfogalmazott utasításokat, azokra cselekvéssel válaszolni;
- megérteni a rövid, világos és egyszerű üzenetek, bejelentések, egyéb gyakori szövegek lényegét;
- kiszűrni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szövegből a fontos információkat.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes
- jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre egyszerű mondatokkal válaszolni,
- egyszerű mondatokban közlést megfogalmazni,
- kérdéseket feltenni,
- eseményeket elmesélni,
- megértési probléma esetén segítséget kérni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- elolvasni jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szöveget,
- megérteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott szöveg lényegét,
- megtalálni fontos információkat jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szövegben.
Írás
A tanuló legyen képes
- jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott szöveget helyes írni,
- egyszerű kérdéseket és közléseket írásban megfogalmazni,
- egyszerű szöveget (üdvözlet, baráti levél) létrehozni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 800 aktív, 300 passzív szóból, kifejezésből álljon.
8. évfolyam
Időkeret: 111 óra/év (3 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társas érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés;
- megszólítás, bemutatkozás;
- köszönet és arra reagálás;
- bocsánatkérés és arra reagálás;
- jókívánságok, gratuláció és arra reagálás;
- érdeklődés hogylét iránt és arra reagálás;
- engedélykérés és arra reagálás;
- búcsúzás, elköszönés.
Érzelem kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- öröm -bánat;
- elégedettség, elégedetlenség;
- izgalom;
- aggodalom;
- remény;
- bánat;
- bosszúság.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- egyetértés, egyet nem értés;
- tetszés, nem tetszés;
- akarat, kívánság, szándék, kötelezettség, képesség, lehetőség;
- véleménykérés és arra reagálás;
- szándék, terv;
- dicséret, kritika.
Információcsere
- információkérés, információadás;
- személyes adatok,
- kérdőívek,
- útbaigazítás,
- tudás-nem tudás;
- igenlő vagy nemleges válasz;
- dolgok azonosítása, megnevezése, leírása;
- emberi és társadalmi viszonyok,
- iskolai kellemetlenségek,
- környezeti, társadalmi problémák,
- szabadidő, szórakozás,
- időpont egyeztetés,
- lakóhely, lakáskörülmények,
- az ideális otthon,
- nyaralás, utazás,
- kormányzati berendezkedés,
- általános események elmesélése,
- sportesemények elmesélése,
- használati tárgyak,
- a test működése,
- tinédzserek élete,
- szokásos cselekvések,
- ház/lakás részei, bútorok,
- a tudomány világa,
- események leírása.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- javaslat és arra reagálás;
- udvarias kérés;
- meghívás és arra reagálás;
- tanácsadás;
- figyelmeztetés, utasítás, tiltás, felszólítás;
- segítség felajánlása, elfogadása;
- kínálás és arra reagálás;
- bíztatás, meggyőzés.
Interakcióban jellemző kommunikációs szándékok:
- visszakérdezés, ismétlés kérése;
- nem értés;
- betűzés kérése, betűzés;
- felkérés lassabb, tagoltabb beszédre.
Fogalomkörök
Cselekvés, történés, létezés kifejezése:
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- befejezett jelen idő;
- egyszerű múlt idő;
- a ’used to’ használata;
- jövő idő (be going to; will).
Birtoklás kifejezése:
- a ’have’ múlt idejű alakjai;
- birtokos melléknevek;
- birtokos névmások;
- birtokos eset;
- az ’of’-os birtokos szerkezet.
Térbeli viszonyok:
- irányok;
- helymeghatározás;
- képleírások.
Időbeli viszonyok:
- időkifejezések;
- időre vonatkozó elöljárószók;
- időhatározók;
- időtartam; gyakoriság.
Modalitás:
- valószínűség, lehetőség: (may, might);
- tiltás: (mustn’t,);
- szükségesség: (should/shouldn’t);
- lehetőség: (might).
Mennyiségi viszonyok:
- megszámlálható és megszámlálhatatlan főnevek.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek fokozása;
- rendhagyó melléknevek fokozása;
- hasonlító mellékmondatok.
Logikai viszonyok:
- ige + -ing szerkezetek és a főnévi igenév;
- feltételes mondatok (2-es típus).
Függő beszéd:
- jelen idejű állítmánnyal.
Szövegösszetartó eszközök:
- vonatkozó névmások;
- kötőszavak;
- határozott és határozatlan névelők;
- visszaható névmások.
Témalista
Témakör	Óraszám	
Emberi kapcsolatok	
A családi élet, házimunka; háztartási eszközök	5	
Foglalkozások; munkahelyek	4	
Ünnepek	2	
Barátság, emberek belső tulajdonságai	4	
Tágabb környezetünk	
Településtípusok; városi élet - vidéki élet; lakóhelyünk; fővárosunk nevezetességei	8	
Célnyelvi ország(ok) bemutatása	9	
Természeti környezetünk	
Növények, állatok, környezetvédelem	6	
Az iskola világa	
Iskolai élet, iskolám bemutatása	6	
Iskolai élet a célnyelvi ország(ok)ban	4	
Egészség, betegség	
Az emberi test részei, leggyakoribb betegségek (panaszok, kezelések); orvosnál; gyógyszertárban	6	
Baleset, sérülések, kórházban	4	
Időjárás; öltözködés	
Évszakok, időjárás	3	
Divat; ruhák részei	2	
Étkezés	
Ételkészítés, étkezési szokások	3	
Vendéglő, rendelés, fizetés, reklamáció	3	
Utazás	
Utazási előkészületek, szállásfoglalás, pénzváltás	4	
Utazási eszközök, módok	3	
Szabadidő, szórakozás	
Hobbi, szabadidős tevékenységek, sportok	5	
Szabadon felhasználható (pl. tanulási stratégiák kialakítására, gyakorlásra, összefoglalásra, dalok, versek tanulására)	30	
Kimeneti követelmények 8. évfolyam végén
Beszédértés
A tanuló legyen képes
- megérteni az ismerős szavakat, fordulatokat, melyek személyére, családjára, közvetlen környezetére vonatkoznak,
- megérteni a hozzá intézett gondosan és lassan megfogalmazott instrukciókat,
- követni rövid, egyszerű útbaigazításokat,
- megérteni a tanárának a tananyaggal kapcsolatos egyszerű angol nyelvű magyarázatát,
- kikövetkeztetni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb.100 szavas szövegből az ismeretlen nyelvi elem jelentését,
- elkülöníteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb.100 szavas szövegben a lényeges információt a lényegtelentől.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes
- egyszerű beszélgetésben részt venni, amennyiben a partner lassan, jól artikulálva beszél,
- feltenni és megválaszolni egyszerű kérdéseket ismerős témára és helyzetre vonatkozóan,
- önmagát, lakóhelyét egyszerű fordulatokkal leírni,
- fenntartani a beszélgetést, pl. új témát kezdeményezni, problémát felvetni,
- részt venni egyszerű, begyakorolt, hétköznapi témákról szóló beszélgetésben, mely közvetlen információcserét igényel ismert tevékenységgel kapcsolatban,
- képes magát megértetni társasági beszélgetésben.
Olvasott szöveg értése
A tanuló képes
- megérteni az ismerős szavakat feliratokon, reklámokban, katalógusokban,
- elkülöníteni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szövegben a lényeges információt a lényegtelentől,
- kikövetkeztetni a jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szövegből az ismeretlen nyelvi elem jelentését.
Írás
A tanuló képes
- egyszerű nyomtatványt kitölteni,
- rövid üzenetet megírni,
- magáról és kitalált személyekről egyszerű fordulatokat és mondatokat írni,
- ismert nyelvtani szerkezetek felhasználásával tényszerű információt közvetítő, kb. 50 szavas szöveget írni,
- kb. 50 szavas jellemzést, beszámolót írni.
Szókincs
- A tanuló szókincse kb. 1200 aktív, 400 passzív szóból, kifejezésből álljon.
Matematika
5-8. évfolyam
Bevezetés
Jelen tanterv a NAT-ban leírt célok és fejlesztési követelmények alapján készült. A tananyag témakörökre történő felosztásánál a korábbi csoportosítást követtük, amely egyezik az érettségi követelmények felosztásával, így az öt témakör: Gondolkodási módszerek; Számtan, algebra; Függvények, sorozatok; Geometria; Valószínűség, statisztika.
Törekedtünk arra, hogy fokozottan érvényesüljön a tananyag spirális felépítése figyelembe véve a fogalmak épülésének hosszú távú folyamatát. Felső tagozat kezdetén erősen építünk az alsó tagozaton is alkalmazott manipulatív tevékenységekre, induktív módszerekre, melyekre építjük a képi szemléltetéseket előkészítve a szimbolikus szinten végzendő tevékenységeket, amivel a középiskolára való felkészítést segítjük.
Az egyes témakörök tanítási sorrendjét, anyagrészekre bontását a tantervnek nem feladata meghatározni, ezt a tanterv alapján készülő tanmenet rögzíti.
Az alábbi táblázat az egyes témakörökre felhasználható óraszámokat tartalmazza. Ezek a tanmenet elkészítése során, ahol szakmailag indokolt, átcsoportosíthatók a hozzá tartozó anyagrészekkel együtt. 
	5. évfolyam	6. évfolyam	7. évfolyam	8. évfolyam	
Gondolkodási módszerek	folyamatos	folyamatos	6	8/9	
Számtan, algebra	68	71	39	32/36	
Függvények, sorozatok	10	10	12	10/15	
Geometria	44	23	30	23/27	
Valószínűség, statisztika	8	6	8	6/8	
Témazáró dolgozatok írása, javítása	10	10	8	8	
Év végi ismétlés	8	5,5	8	5,5/8	
Összesen	148	129,5	111	92,5/111	
Alapelvek, célok
Az első négy osztályban a korábbi évekhez képest csökkent a kötelezően biztosított matematika órák száma, ezért az 5. osztályba lépéskor nagyobb szerepet kap az ismétlésre épülő rendszerezés biztosítva ezzel a folyamatosságot, hogy felső tagozatba lépés ne jelentsen törés, hirtelen változást az alkalmazott módszerek tekintetében. Különös figyelmet kell fordítani a fogalmak kialakítására, elmélyítésére, s ez nem nélkülözheti a színes tevékenységeket, változatos cselekvéseket. A kísérletezés, a játék szerepe nem szűnhet meg a felsős évfolyamokon sem. A fentiek és az életkori sajátosságok figyelembevétele indokolja, hogy a felső tagozat első két évfolyamán tananyagban és időráfordításban is lényegesen nagyobb szerepet kap a Számtan-algebra témakör, mint a további két évfolyamon. A megfelelően kialakított számfogalom, a bővülő számkörben végzett műveletek értése és begyakorlottsága alapfeltétele a további eredményes munkának.
Alapvető célunk a megértésen alapuló gondolkodás fejlesztése, a valóságos szituációk és a matematikai modellek közötti kétirányú út megismertetése, és azok használatának fokozatos kialakítása.
A matematikatanítás célja és ennek kapcsán feladata: megismertetni a tanulókat az őket körülvevő konkrét környezet mennyiségi és térbeli viszonyaival, megalapozni a korszerű, alkalmazásra képes matematikai műveltségüket, fejleszteni a gondolkodásukat, az életkornak megfelelő szinten biztosítani a többi tantárgy tanulásához, a mindennapok gyakorlatához szükséges matematikai ismereteket és eszközöket. A tanulók találkozzanak biológiához, kémiához, fizikához, földrajzhoz, környezetvédelemhez, egészséges életmódra neveléshez kapcsolódó feladatokkal.
A matematikával való foglalkozás fejlessze a tapasztalatból kiinduló önálló ismeretszerzést, alakítsa ki az önálló gondolkodás igényét, ismertesse meg a problémamegoldás örömét és szolgálja a pozitív személyiségjegyek kialakulását.
Törekedni kell a tanulók pozitív motiváltságának biztosítására, kíváncsiságának felkeltésére, fenntartására, önállóságának fejlesztésére, a pontos, tervszerű és kitartó munkára való nevelésre, a reális önbizalom, önértékelés, az akaraterő fejlesztésére. Célunk az igényes kommunikáció kialakítása, a vitakészség a gondolatok érvekkel való alátámasztásának, egymás gondolatainak elfogadásának fejlesztése. Ehhez hozzátartozik a szóbeli és írásbeli kifejezőképesség, a megnyilatkozni tudás, a reflektálás képességének fejlesztése.
Az általános iskola felső tagozatán egyre nagyobb szerepet kap az elemző gondolkodás fejlesztése, a problémamegoldás mellett az igazolások keresése, egyszerűbb következtetések megértése, észrevétele, önálló megfogalmazása.
Különböző területekről érkező, más és más módon megfogalmazott információk önálló értelmezésével és az ismeretek megtanulásával fokozatosan el kell sajátítani - és alkalmazni is tudni kell - a deduktív út egyszerűbb, legelemibb formáit. Eközben nem csökken az induktív út jelentősége sem a felső tagozaton.
Ebben a szakaszban míg a matematikai ismeretek egy része absztraktabbá válik, addig jelentős részük továbbra is a konkrét tapasztalatokhoz kapcsolódik. Éppen ezért hangsúlyt kell helyezni a sokszínű tevékenységre, a tapasztalatok tudatosítására, különböző módokon való rögzítésére, értelmezésére, rendszerezésére, összefüggések keresésére, a matematikai modellek tudatosítására. A matematika tanításának-tanulásának a felső tagozaton is jellemzője a felfedeztetés, a probléma felvetésétől a megoldásig vezető - néha tévedésektől sem mentes - útnak az egyre önállóbb bejárása.
Nagy jelentőséget tulajdonítunk a következtetésre épülő problémamegoldásnak, az egyszerű algoritmusok kialakításának, követésének is. Mindezt eleinte konkrét helyzetekben végezzük, majd erre építve - az életkori sajátosságok figyelembevételével - általánosítunk.
A tanulási folyamatnak legyen jellemzője a fokozatos absztrahálás mellett a gyakori konkretizálás, az általánosítás mellett a specializálás.
A matematika - a lehetőségekhez igazodva - támogassa az elektronikus eszközök (zsebszámológép, grafikus kalkulátor, számítógép, internet stb.) információhordozók célszerű felhasználásának megismerését, alkalmazásukat az ismeretszerzésben, a problémák megoldásának egyszerűsítésében.
Az általános iskolai matematikai nevelés adjon biztos alapot a reális középfokú tanulmányok folytatásához.
Fejlesztési követelmények
A tanulók jelentős hányada ezen négyéves időszak során jut el a konkréttól az elvontabb gondolkodáshoz. Ez a fejlődési folyamat alapvetően befolyásolja a fejlesztéshez kapcsolódó követelmények meghatározását.
Az elsajátított matematikai fogalmak alkalmazása.
A matematikai szemlélet fejlesztése.
Az időszak első részében a számtan-algebra témakörben a gyakorlati tevékenységekkel alakítjuk a számfogalmat, majd az egyre bővülő számkörben dolgozunk.
Az alapműveletek körében törekedjünk az egyre biztosabb műveletfogalom kialakítására, a számolási készség továbbfejlesztésére. Az újonnan bevezetett műveletek megértéséhez, elvégzéséhez, gyakorlásához különböző zsebszámológépet is használhatunk.
A matematika elemi fogalmait, összefüggéseit más tantárgyakban és a mindennapi életben is alkalmazzuk.
A változó mennyiségek közötti kapcsolatok vizsgálatával fejlesztjük a függvény-szemléletet, megismerkedünk a gyakorlatban előforduló egyszerű függvényekkel, grafikonokkal.
Geometriában eszközök felhasználásával fejlesszük a síkban való tájékozódást és a térszemléletet.
Tevékenységgel juttatjuk el a tanulókat az egyszerű geometriai transzformációk megismeréséhez, használatához. Ennek segítségével alakítható ki a későbbiekben a dinamikus geometriai szemlélet.
A matematika tanításában a matematikai logika bizonyos elemeit („és”, „vagy”, „nem”, „minden”, „van olyan”) tudatosan használjuk. Az időszak vége felé egyszerű sejtések igazolásakor ill. cáfolásakor a „ha … akkor” típusú következtetések is belépnek tanításunkba.
Gyakorlottság a matematikai problémák megoldásában, jártasság a logikus gondolkodásban
Nagy súlyt fektetünk a szövegértő képesség fejlesztésére, szöveg alapján nyitott mondatok felírására, s ezek (módszeres) próbálkozással, következtetéssel majd algebrai úton történő megoldására. A későbbiekben matematikai szövegek értelmezésével, elemzésével segítjük a diszkussziós képesség fejlesztését, a többféle megoldás keresését.
A modellalkotás a matematizálás fontos eszköze, segítséget nyújt a problémák megoldásához.
Kellő figyelmet fordítunk a mindennapi gyakorlatban fontos mérések és szerkesztések elvégzésére. Így érjük el, hogy a szemléletesen kialakított kerület, terület, felszín, térfogat fogalmakat, számítási módjukat a tanulók alkalmazzák a gyakorlatban.
Különböző feladatok segítségével érttetjük meg, hogy vannak biztos és lehetetlen események, ill. olyanok, amelyeknek bekövetkezése lehetséges. Fokozatosan kialakítjuk a valószínűség szemléletes fogalmát.
Az elsajátított megismerési módszerek és gondolkodási műveletek alkalmazása
A matematikai ismeretszerzésben hosszú ideig nagy szerepet játszik az induktív módszer, de ezen tanítási időszakban is mutatunk már néhány lépéses bizonyítást, deduktív következtetést is.
Fontos, hogy ne csak a matematikából, hanem a mindennapi életből is szerepeltessünk állításokat, melyeknek igaz vagy hamis voltát a tanulókkal együtt elemezzük. Ily módon juttatjuk el őket sejtések és szabályszerűségek megfogalmazásához.
A különböző feladatokban a tanulók által végeztetett csoportosítás, osztályozás, sorbarendezés, a bizonyos feltételeknek eleget tevő elemek kiválasztása fejleszti a matematika különböző területein és más témakörökben is fontos halmazszemléletet.
A különböző feladatokhoz készített ábrák, egyszerű gráfok segítségével megérttetjük a tanulókkal a modellek alkalmazásának szerepét.
Kezdettől fogva adatok gyűjtésével, lejegyzésével, grafikonok készítésével, néhány lépéses elemi algoritmusok alkalmazásával kifejlesztjük az adatsokaságok elemzésének, jellemzésének, ábrázolásának képességét, a statisztika legalapvetőbb elemeinek megismerését. Mindezzel elérjük, hogy a tanulók képesek lesznek néhány lépéses algoritmusokat önállóan is készíteni.
Helyes tanulási szokások fejlesztése
A tanulókat hozzászoktatjuk, hogy számítások, mérések előtt becsléseket végezzenek, s a feladatmegoldások helyességét ellenőrizzék. Az előbb felsoroltak s a gyakorlati számításoknál elkerülhetetlen kerekítés alkalmazásával is el kell érnünk, hogy a tanulók reális eredményeket fogadjanak el.
Hozzászoktatjuk a tanulókat, hogy a feladatok megoldása előtt megoldási tervet, egyes esetekben vázlatrajzot készítsenek. El kell érnünk, hogy a megoldást le is tudják írni. A leírás szabatosságára, a lényeg kiemelésére tanítjuk a tanulókat az általános iskola utolsó éveiben.
A matematikaórákon, a feladatmegoldásokban az életkornak megfelelően elvárható pontossággal használtatjuk az anyanyelvet ill. a szaknyelvet, s fokozatosan bővítjük a jelölésrendszert.
A fogalmak tartalmi megismerése, megértése megelőzi azok definiálását. Az általános iskola felsőbb évfolyamain a tanult definíciók alkalmazására is sor kerül. Különböző eljárások, s egyes tételek eszközként való felhasználását feladatmegoldásban fontos fejlesztési területnek tekintjük.
Az érvelés, a cáfolás, a vitakészség, a helyes kommunikáció állandó fejlesztése folyamatos feladatunk.
A tankönyvek, feladatgyűjtemények, statisztikai-zsebkönyv, majd lexikonok, kisenciklopédiák használatára meg kell tanítanunk diákjainkat. Lehetőség szerint multimédiás eszközökkel is ismertessük meg a tanulókat. Ezek interaktív módon való használata aktivizálja a tanulókat, segíti a tanulásukat, fejleszti a matematikai szemléletüket. Pozitív motivációval felkelthetjük érdeklődésüket a matematikai érdekességek, a matematika története iránt. Felhívhatjuk a figyelmet néhány magyar ill. más nemzetiségű neves matematikus életére és munkásságára például a tanított anyaghoz kapcsolódóan.
Értékelési javaslatok
A korszerű fejlesztési célokat követelményeket követő értékelési rendszer szükségessé teszi a hagyományos, ismereteket számonkérő dolgozatok és szóbeli feleletek modernebb felfogását, továbbá más típusú tevékenységek értékelését.
- A hagyományos dolgozatok adjanak lehetőséget differenciálásra, tudatosan törekedjenek az indoklások szöveges megfogalmazására, a problémamegoldás egyes lépéseinek esetleges szétválasztására (pl. egy feladat csak arról szól, hogy melyek a szövegből a kérdésre vonatkozó adatok).
- A szóbeli feleletekben fontos cél a vitakészség, szóbeli érvelés értékelése.
- Csoportmunka értékelése történhet elkészült projekt alapján vagy egy, a csoportból választott tanuló szóbeli felelete alapján. ekkor a csoport minden tagja érdekelt abban, hogy mindenki egyformán tájékozott legyen a közös munkáról, így működik a csoportban a kooperáció, az egymás tanítása.
- Fontosnak tartjuk a tanulók manipulatív tevékenységeinek értékelését, ami különböző modellek elkészítésében, gyakorlati mérésekben, kísérletek elvégzésében nyilvánul meg.
- Értékeléssel ösztönözzük a tanulókat arra, hogy foglalkozzanak a környezetükben előforduló matematikai problémákkal, végezzenek önálló kutatást, adatgyűjtést ilyen témákról.
- A tanulók olvassanak életkoruknak megfelelő matematikai, matematika történeti érdekességekről, ezekről számoljanak be szóban vagy írásban.
- Jutalmazással ösztönözzük a gyengébb képességű tanulókat a felzárkózásra, többlet feladatok elvégzésére, a matematikában tehetségeseket pedig a tananyagon túli problémák megoldására.
Ezek alapján az egyes osztályokra vonatkozó speciális értékelési lehetőségeket osztályonként külön felsoroljuk.
5. évfolyam
Évi óraszám: 148
Gondolkodási módszerek folyamatosan
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A matematika tanulási módszereinek megismerése.	Az elsajátítás képességének fejlesztése.	
Matematikatörténeti érdekességek. 
Könyvtárhasználat, informatikai eszközök igénybevétele.	Pozitív motiváció kialakítása. 
Kommunikációs készség fejlesztése.	
Összehasonlításhoz, viszonyításhoz szükséges kifejezések értelmezése, használata. 	A nyelv logikai elemeinek helyes használata nem csak matematikai tartalmú állításokban.	
A biztos, a lehetséges és a lehetetlen fogalma.	Valószínűségi és statisztikai szemlélet fejlesztése.	
Változatos tartalmú szövegek értelmezése, készítése, a szaknyelv fokozatos elsajátítása.	Értő-elemző olvasás fejlesztése, kapcsolatok felismerése, lejegyzése egyszerű szimbólumokkal.	
Megoldások megtervezése, eredmények ellenőrzése.	Tervezés, ellenőrzés igényének megalapozása.	
Konkrét dolgok adott szempont(ok) szerinti rendezése, rendszerezése, két vagy több szempont egyidejű követése. 	Halmazszemlélet fejlesztése.	
Néhány elem kiválasztása, elemek sorba rendezése.	Kombinatorikus gondolkodás fejlesztése.	
Számtan, algebra (68 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Természetes szám fogalma, ábrázolásuk számegyenesen, összehasonlításuk. 
Természetes számok milliós számkörben, egészek, törtek, tizedes törtek. 
Kitekintés nagyobb számokra helyi érték táblázattal. 
Negatív szám értelmezése. 
Törtek kétféle értelmezése. 
Ellentett, abszolútérték. 
Alaki érték, helyi érték.	Számfogalom mélyítése, a számkör bővítése.	
Tízes alapú számrendszer. 
Kettes alapú számrendszer. 
Átírás tízes számrendszerből kettes számrendszerbe és kettes számrendszerből tízes számrendszerbe.	Kombinatorikus gondolkodás fejlesztése számok kirakásával.	
Műveletek szóban (fejben) és írásban, szemléltetés számegyenesen: 
- természetes számok körében: osztók, többszörösök.	Műveletfogalom kiterjesztése, mélyítése. 
Számolási készség fejlesztése a kibővített számkörben.	
- összeadás, kivonás az egészek és a pozitív törtek körében; 
- összeg és különbség változásai; 
- szorzás, osztás 10-zel, 100-zal, 1000-rel; 
- szorzat és hányados változásai; 
- pozitív törtek szorzása, osztása természetes számmal; 
- tizedes törtek szorzása, osztása természetes számmal; 
- 0 szerepe a szorzásban, osztásban; 
- műveletek ellenőrzése; 
- műveletek tulajdonságai (felcserélhetőség, csoportosíthatóság).	Önellenőrzés igényének és képességének a fejlesztése.	
Műveleti sorrend. 
A zárójel szerepe.	Fegyelmezettség, következetesség fejlesztése.	
Kerekítés, becslés, ellenőrzés.	Becslési készség fejlesztése.	
Egyszerű szöveges feladatok megoldása konkrét feladatokon keresztül rajzzal, visszafele gondolkodással, az időrendiség követése, megfordítása. Ellenőrzés szövegbe való behelyettesítéssel. 
Arányos következtetések (szabványmértékek és átváltásukkal kapcsolatos feladatok is). 	Következtetési képesség fejlesztése. 

Értő-elemző olvasás, önálló problémamegoldó képesség fejlesztése.	
Összefüggések, függvények, sorozatok (10 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Számegyenes, szám-intervallumok ábrázolása 
kisebb, nagyobb, legalább, legfeljebb; 
ábráról való leolvasása.	Helymeghatározás, adott tulajdonságú pontok keresése.	
Helymeghatározás gyakorlati szituációkban, konkrét esetekben. 
A Descartes-féle derékszögű koordinátarendszer.	Tájékozódás a derékszögű koordinátarendszerben.	
Változó mennyiségek közötti kapcsolatok. 
Egyszerű lineáris kapcsolatok táblázata - abban hiányzó elemek pótlása ismert vagy felismert szabály alapján -, grafikonja. 
Összeg, különbség, szorzat, hányados változásai. 
Sorozat megadása a képzés szabályával és néhány elemével konkrét példákon keresztül.	Összefüggés-felismerő képesség fejlesztése. 
Táblázatok, grafikonok értelmezése, az ábra alapján mennyiségek közötti összefüggés megkeresése, lejegyzése. Táblázathoz grafikon, grafikonhoz táblázat készítése. 
A függvényszemlélet előkészítése. 
Ismert szabály alapján elemek meghatározása, illetve ismert elemek esetén szabály(ok) megfogalmazása. 
Több megoldás keresése.	
Geometria (44 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Testek építése, tulajdonságaik. 
Lapok, élek, csúcsok.	Térszemlélet fejlesztése, testek készítése.	
Testek csoportosítása adott tulajdonságok alapján. 
Kocka, téglatest tulajdonságai, hálója, 
nézetei. 
Párhuzamosság, merőlegesség, konvexitás. 
Térelemek kölcsönös helyzete. 
Síkidomok, sokszögek szemléletes fogalma, tulajdonságok vizsgálata.	Halmazszemlélet fejlesztése. 
Tulajdonságok (pl. szimmetria) megfigyelése.	
Négyszögek, háromszögek és tulajdonságaik. 
Távolság szemléletes fogalma, adott tulajdonságú pontok keresése. 
Kör, gömb szemléletes fogalma, előfordulásuk a gyakorlati életben.	Körző, vonalzók helyes használata, két vonalzóval párhuzamosok, merőlegesek rajzolása. 
Problémamegoldó képesség fejlesztése szerkesztésekkel.	
Két ponttól egyenlő távolságra lévő pontok keresése. 
Szakaszfelező merőleges rajzolása. 
Egyenes adott pontján áthaladó merőleges rajzolása. 
Háromszög szerkesztése három oldalból 
(két adott ponttól adott távolságra levő pontok keresése).		
A szög fogalma, mérése, szögfajták. Tájékozódás irányok szerint, iránytű használata.	A szögmérő helyes használata.	
Téglalap (négyzet) kerülete, területe; téglatest (kocka) felszíne és térfogata választott egységekkel, szabványmértékegységekkel. 
Számításos feladatok. 
Szabványmértékegységek és átváltásuk (hosszúság, terület, térfogat). 	Tapasztalatgyűjtés kerület, terület, felszín és térfogat számításában. 

Számolási készség fejlesztése. 
Mérések a gyakorlatban. Mérőeszközök használata. 
A becslés képességének fejlesztése.	
Valószínűség, statisztika, mérés (8 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Valószínűségi játékok és kísérletek. 
Adatok tervszerű gyűjtése, rendezése. 
Mérés, hosszúság, űrtartalom, idő, hőmérséklet. 
Mérési adatok rendszerezése táblázatban, ábrázolása grafikonon. 
Általános előtagok használata. 
Oszlopdiagram készítése. 
Egyszerű grafikonok értelmezése, elemzése. 
A mérések, statisztikák tartalma kapcsolódjon a tanulók környezetéhez, más tantárgyak tananyagához, pl. sportolás, táplálkozási szokások, kirándulások, állatok, növények.	A valószínűségi és statisztikai szemlélet fejlesztése. 
A megfigyelőképesség, elemző képesség fejlesztése. 
Kapcsolat a mindennapi élettel. 
A becslési készség fejlesztése. 	
Átlagszámítás néhány adat esetén. 	A számolási készség fejlesztése.	
Év végi ismétlés és rendszerező összefoglalás (8 óra)
Követelmények
Gondolkodási módszerek
- Egyszerű, matematikailag is értelmezhető hétköznapi szituációk megfogalmazása szóban és írásban.
- Egyenlő; kisebb; nagyobb; több; kevesebb; legalább; legfeljebb; nem; és; vagy; minden, van olyan helyes használata.
Számtan, algebra
- Természetes számok írása, olvasása, számegyenesen ábrázolása, összehasonlítása.
- A tízes számrendszer biztos ismerete.
- Összeadás, kivonás, szorzás, kétjegyűvel való osztás a természetes számok körében.
- Törtek, tizedes törtek fogalma, ábrázolása, összehasonlítása.
- Legfeljebb egyjegyű nevezőjű törtek, legfeljebb ezredeket tartalmazó tizedes törtek összeadása, kivonása, természetes számmal szorzása.
- Negatív számok értelmezése.
- Összeadás, kivonás a negatív számok körében.
- Helyes műveleti sorrend ismerete a négy alapművelet esetén.
- Egyszerű szöveges feladatok megoldása következtetéssel.
Összefüggések, függvények, sorozatok
- Tájékozódás síkban, térben.
- Helymeghatározás gyakorlati helyzetekben.
- Konkrét pontok ábrázolása derékszögű koordinátarendszerben.
- Pontok koordinátáinak leolvasása.
- Grafikonok értelmezése, összetartozó adatok ábrázolása.
- Sorozatok képzési szabályának követése, felismerése.
Geometria, mérés
- Geometriai alapfogalmak szemléletes ismerete (párhuzamosság, merőlegesség, távolság).
- Adott tulajdonságú ponthalmazok rajzolása.
- Szögek fajtáinak felismerése, szög mérése.
- Négyzet, téglalap tulajdonságainak ismerete, kerület, terület számítása.
- Testek tulajdonságainak megfigyelése (lapok, élek, csúcsok, hálók).
- Kocka, téglatest hálója, felszíne, térfogata.
- Mérés különböző egységekkel.
- Hosszúság, terület, térfogat, idő, tömeg mértékegységeinek ismerete, átváltásuk.
Valószínűség, statisztika, mérés
- Konkrét feladatok kapcsán a biztos és a lehetetlen esemény felismerése.
- Mérési adatok lejegyzése, becslése, ábrázolása.
- Két szám számtani közepének meghatározása.
Értékelési javaslatok
- Differenciált feladatmegoldás szóban, írásban.
- Fejszámolás.
- Mérés tapasztalati egységekkel, adatok lejegyzése, ábrázolása.
- Testek építése, modellek készítése, testek ábrázolása.
6. évfolyam
Évi óraszám: 129,5
Gondolkodási módszerek folyamatos
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A matematika tanulási módszereinek továbbfejlesztése. 
Matematikatörténeti érdekességek, híres magyar matematikusok (Bolyai Farkas, Bolyai János, Neumann János). 
Könyvtárhasználat, informatikai eszközök igénybevétele.	Az elsajátítás képességének fejlesztése. 
Pozitív motiváció kialakítása. 
Kommunikációs készség fejlesztése.	
Összehasonlításhoz, viszonyításhoz szükséges kifejezések értelmezése, használata (pl. egyenlő; kisebb; nagyobb; több; kevesebb; legalább; legfeljebb; nem; és; vagy; minden, van olyan). 
Állítások igazságának eldöntése. Igaz és hamis állítások megfogalmazása.	A nyelv logikai elemeinek helyes használata.	
A biztos, a lehetséges és a lehetetlen fogalma.	Valószínűségi és statisztikai szemlélet fejlesztése.	
Változatos tartalmú szövegek értelmezése, készítése, a szaknyelv fokozatos elsajátítása.	Szövegértelmező és szövegalkotó képesség fejlesztése. 
Mindennapi tapasztalatok alapján matematikai modell alkotása.	
Megoldások megtervezése, eredmények ellenőrzése. 
Konkrét dolgok adott szempont(ok) szerinti rendezése, rendszerezése. 
Néhány elem kiválasztása, elemek sorba rendezése különféle módszerekkel.	Tervezés, ellenőrzés igényének kialakítása. 
Halmazszemlélet fejlesztése. 
Kombinatorikus gondolkodás fejlesztése. 
Lehetőségek rendszerezett felsorolása.	
Számtan, algebra (71 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A racionális számok. Ábrázolásuk számegyenesen. 
A számok reciprokának fogalma. 
Műveletek racionális számkörben: 
- szorzás, osztás törttel, tizedes törttel; 
- alapműveletek negatív számokkal. 
Műveletek rendszerezése a racionális számkörben. 
Műveleti tulajdonságok, a helyes műveleti sorrend.	A műveletfogalom mélyítése, kiterjesztése. 
A számolási készség fejlesztése gyakorlati feladatokon keresztül is.	
Becslés a törtek körében is.	A becslési készség fejlesztése.	
Egyszerű oszthatósági szabályok utolsó jegyből, utolsó két jegyből, számjegyek összegéből. 	A bizonyítási igény felkeltése.	
Törtek tizedes tört alakja. 
Tizedes törtek tört alakja egyszerűbb esetekben. 
Két szám közös osztói - közülük a legnagyobb -, 
közös többszöröseik - közülük a legkisebb. 
Pozitív egész kitevős hatvány fogalma konkrét 
példákon keresztül. 
Prímtényezős felbontás. 
Osztók száma konkrét példákon keresztül. 
Törtek egyszerűsítése, bővítése.	Racionális számok többféle megjelenítése, többféle leírása. 

Számolási készség fejlesztése. 
A kombinatorikus gondolkodás fejlesztése.	
Arányossági következtetések. 
Valóságos viszonyok becslése térkép alapján, térkép olvasása, készítési elvének megértése. 
Egyenes arányosság, fordított arányosság. 
Egyenes-, fordított arányosság grafikonjának ábrázolása derékszögű koordináta-rendszerben. 
A százalék fogalma, alap, százalékláb, százalékérték. 
Százalékszámítás arányos következtetéssel pl. levegő, víz összetétele, autók légszennyezése).	Egyenes és fordított arányosság felismerése gyakorlati jellegű feladatokban és a természettudományos tárgyakban. 
Arányérzék fejlesztése. 
A következtetési képesség fejlesztése.	
Elsőfokú egyismeretlenes egyenletekre, egyenlőtlenségekre visszavezethető szöveges feladatok megoldása. Fordított irányú okoskodás, rajzos modellek készítése 
A megoldások ábrázolása számegyenesen. A mérlegelv előkészítése szöveges feladatok megoldásán keresztül.	Problémamegoldási képesség fejlesztése, terv elmondása, gondolatmenet követése. 
Problémák értelmezése, adatok felfogása, feleslegesek elhagyása, lényegesek kiemelése. 
Jelölések használata. 

Ellenőrzési igény kialakítása.	
Összefüggések, függvények, sorozatok (10 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Változó mennyiségek közötti kapcsolatok, ábrázolásuk derékszögű koordinátarendszerben. 
Példák elsőfokú függvényekre. 
Példák konkrét sorozatokra, ábrázolásuk derékszögű koordinátarendszerben.	A gyakorlati életből vett egyszerű példákban a kapcsolatok felismerése, lejegyzése, ábrázolása. 
A függvényszemlélet fejlesztése.	
Geometria (23 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Alakzatok síkban, térben.	Sík és térszemlélet fejlesztése.	
Példák egyszerű transzformációkra: tapasztalatszerzés képek, rajzok felhasználásával, hajtogatással. 	Szimmetriák felismerése a természetben, művészetben.	
A tengelyes tükrözés. 

Tengelyesen szimmetrikus alakzatok.	Ismert alakzatok tengelyes tükörképének megszerkesztése. 
A pont-pont hozzárendelés fogalmának előkészítése.	
Háromszögek csoportosítása oldalak, szögek szerint. 
Négyszögek tulajdonságai és fajtái. 
A kör, körrel kapcsolatos fogalmak (sugár, átmérő, húr, szelő, érintő, körcikk, körszelet). 
Szögmásolás, szögfelezés; háromszögek, téglalapok szerkesztése. 
Külső pontból adott egyenesre merőleges szerkesztése.	Körző, vonalzó és a szögmérő használata. 
Megoldási terv készítése.	
Sokszögek kerülete.	Mérések, számítások a bővült számkörben.	
Testek építése, testek hálója. 
Téglatestek felszíne, térfogata feladatokon keresztül.	A térszemlélet fejlesztése térbeli analógiák keresésével.	
Valószínűség, statisztika (6 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Valószínűségi játékok és kísérletek.	Valószínűségi és statisztikai szemlélet fejlesztése.	
Adatok tervszerű gyűjtése, rendezése. Kördiagram. (Pl. tápanyagok, vitaminok előfordulása különböző élelmiszerekben, napi időbeosztás, testedzésre fordított idő, szelektív hulladékgyűjtés, közlekedési szokások stb.) 
Lehetséges események gyakorisága. 
Adatok értelmezése, jellemzése, ábrázolása (például a leggyakoribb adat, szélső adatok).	Rendszerszemlélet fejlesztése. 
Megfigyelőképesség, elemző képesség fejlesztése. 
Adatok gyűjtése környezetünkből.	
Átlagszámítás háromnál több adat esetén. 	Számolási készség fejlesztése. 	
Év végi ismétlés, rendszerező összefoglalás (6 óra)
Követelmények
Gondolkodási módszerek
- Matematikai modellek felismerése.
- Gondolatmenet megtervezése, a terv követése.
- Fordított irányú okoskodás.
- Ellenőrzés.
Számtan, algebra
- Racionális számok halmaza.
- Racionális számok abszolút értéke.
- Szorzás, osztás törtekkel, tizedes törtekkel.
- Műveletek negatív számokkal.
- Becslések racionális számok körében.
- Osztó, többszörös fogalma.
- Oszthatósági szabályok (2, 5, 10, 4, 3, 9).
- Legkisebb közös többszörös, legnagyobb közös osztó számolása definíció alapján.
- Számok felbontása prímtényezőkre.
- Egyenes és fordított arányosság felismerése, ábrázolása, számolási feladatok.
- Százalék fogalma.
- Százalékszámítás arányos következtetéssel.
- Egyszerű, elsőfokú egyenletre vezető szöveges feladatok megoldása következtetéssel (fordított irányú okoskodással, ábra rajzolással, mérleg-elvvel).
Összefüggések, függvények, sorozatok
- Változó helyzetek, időben lejátszódó történések megfigyelése, szavakban való megismétlése.
- A változás kiemelésének tudása.
- Együttváltozó adatok lejegyzése, ábrázolása derékszögű koordinátarendszerben.
Geometria, mérés
- Tengelyes szimmetria tulajdonságainak ismerete.
- Alapszerkesztések (másolás, merőleges, párhuzamos, szakaszfelező merőleges).
- Vázlatkészítés.
- Szerkesztés lépéseinek lejegyzése.
- Tengelyes tükrözés.
- Sokszögek kerülete.
- Téglatestek felszínének, térfogatának számítása.
Valószínűség, statisztika
- Biztos, lehetetlen esemény felismerése.
- Adatok lejegyzése, ábrázolása oszlopdiagramon, kördiagramon.
- Néhány szám számtani közepének (átlagának) kiszámítása.
Értékelési javaslatok
- Differenciált feladatmegoldás szóban, írásban.
- Probléma megoldásának lépéseinek lejegyzése, tudatosítása, indoklása.
- Szerkesztési feladatok tervezése, lejegyzése, végrehajtása.
- Pozitív eredmény értékelése becslési, valószínűségi esélyekkel kapcsolatos feladatoknál.
- Mindennapi életből vett jelenségeknél együttváltozó mennyiségek felismerése, lejegyzése, ábrázolása csoportmunkában projektek készítése.
- Szimmetriák felismerése a természetben, művészetekben - projektek készítése.
7. évfolyam
Évi óraszám: 111
Gondolkodási módszerek (6 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Matematikatörténeti érdekességek a tananyaghoz kapcsolva. 
Könyvtár és elektronikus eszközök felhasználása információk gyűjtésére, feldolgozására.	Pozitív motiváció kialakítása. 
Kommunikációs készségek fejlesztése.	
Az „és”, „vagy”, „ha”, …akkor”, „nem”, „van olyan”, „minden” kifejezések jelentése.	A nyelv logikai elemeinek helyes használata.	
Egyszerű („minden”, „van olyan” típusú) állítások átfogalmazása, igazolása, cáfolata konkrét példák kapcsán. 
Fogalmak, állítások logikai kapcsolata.		
Példák konkrét halmazokra: részhalmaz, kiegészítő halmaz, unió, metszet.	A halmazszemlélet fejlesztése.	
Szöveges feladatok megoldása.	Probléma megoldására való készség, a probléma vállalása. Sikertelen kísérlet után újjal való próbálkozás. Szövegelemzés, lefordítás a matematika nyelvére, tervkészítés, tervkövetés, ellenőrzés.	
Változatos kombinatorikai feladatok megoldása különféle módszerekkel. 
Sorbarendezés, kiválasztás néhány elem esetén. Esetek felsorolása, fadiagram, modellek alkalmazása.	A kombinatorikus gondolkodás fejlesztése. Tapasztalatszerzés az összes eset rendszerezett felsorolásában.	
Számtan, algebra (39 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Műveletek a racionális számok körében.	Műveletek gyakorlása a racionális számkörben. 
Zsebszámológépek használata.	
A hatványozás fogalma pozitív egész kitevőre. 
A hatványozás azonosságai konkrét példákon. 
Normálalak.		
Arány, aránypár, arányos osztás, arányossági összefüggések gyakorlati esetekben, természettudományos feladatokban. 
Százalékszámítási és egyszerű kamatszámítási feladatok.	Következtetési képesség fejlesztése összetettebb feladatokban.	
Prímtényezős felbontás. 
Két szám legnagyobb közös osztója, legkisebb közös többszöröse. 
Egyszerű oszthatósági szabályok (3-mal, 9-cel, 8-cal, 125-tel, 6-tal).	Matematikatörténeti érdekességek megismerése.	
Betűk használata 
Az algebrai egész kifejezés fogalma. Egynemű kifejezések. 
Egyszerű algebrai egész kifejezések átalakítása, helyettesítési értékeinek kiszámítása. 
Egytagú algebrai egész kifejezések összevonása, szorzása, osztása. 
Kéttagú algebrai egész kifejezések szorzása egytagú algebrai egész kifejezéssel. 
Kéttagú algebrai egész kifejezések szorzása kéttagú algebrai egész kifejezéssel.	Mindennapi szituációk összefüggéseinek leírása a matematika nyelvén, képletek értelmezése.	
Egyenletek, egyenlőtlenségek megoldása következtetéssel, mérlegelvvel az alaphalmaz vizsgálatával	A mérlegelv alkalmazása. 
Ellenőrzési készség fejlesztése.	
Szöveges feladatok megoldása.	Szövegértelmezés.	
Összefüggések, függvények, sorozatok (12 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Két halmaz közötti hozzárendelések megjelenítése konkrét esetekben. 
Egyértelmű hozzárendelések ábrázolása a derékszögű koordinátarendszerben.	Táblázatok, grafikonok készítése konkrét hozzárendelések esetén. 
Tájékozódás a síkon a derékszögű koordinátarendszer segítségével.	
Lineáris függvények és speciális esetei ábrázolása táblázattal, táblázat nélkül. 
Egyszerű tulajdonságai a szemlélet alapján. (tengelymetszet, meredekség, növekedés, csökkenés). 
Példák nem lineáris függvényekre (pl.: 1/x függvény).		
Elsőfokú egyismeretlenes egyenlet grafikus megoldása. 
Sorozatok vizsgálata (számtani sorozat).	Számolási készség fejlesztése a racionális számkörben.	
Geometria, mérés (30 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Mértékegységek átváltása konkrét gyakorlati példák kapcsán a kibővült számkörben.	Fejlesztés a gyakorlati mérések, és a mértékegységváltások helyes elvégzésében.	
Háromszögek nevezetes vonalai (oldalfelező, szögfelező, magasságvonal, középvonal, súlyvonal). 
Háromszögek területe. 
Paralelogramma, trapéz, deltoid tulajdonságai, kerülete, területe. 
Kör kerülete, területe.	Állítások megfogalmazása, és igaz vagy hamis voltának eldöntése. Megoldási terv készítése kerület-, területszámítási feladatoknál.	
Szögpárok (egyállású szögek, váltószögek, kiegészítő szögek).	Transzformációs szemlélet fejlesztése.	
Középpontos tükrözés. 
Középpontosan szimmetrikus alakzatok a síkban. 
Szabályos sokszögek, átlók száma.	

A kombinatorikus gondolkodás fejlesztése.	
Nevezetes szögek szerkesztése. 
Háromszög szerkesztése alapesetekben. 
A háromszög egybevágósági esetei.	Szerkesztési eljárások gyakorlása.	
A háromszög belső és külső szögeinek összege. 
A négyszögek belső és külső szögeinek összege. 
A sokszögek belső és külső szögeinek összege.	A bizonyítási igény felkeltése.	
Egyenes hasábok (henger) hálója, tulajdonságai. 	Térszemlélet fejlesztése.	
Valószínűség, statisztika (8 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Valószínűségi kísérletek egyszerű konkrét példák esetében a teljes eseményrendszeren.	Valószínűségi és statisztikai szemlélet fejlesztése.	
Gyakoriság, relatív gyakoriság fogalma, tulajdonságai.		
Adatok gyűjtése, rendszerezése, adatsokaság szemléltetése, grafikonok készítése. 
A grafikonok kapcsolódjanak a mindennapi élet változó jelenségeihez, pl. gyerekek növekedése, energiatakarékos háztartási gépek fogyasztása, termosztát működése.	Statisztikai adatok elemzése, értelmezése.	
Év végi ismétlés, rendszerező összefoglalás (8 óra)
Követelmények
Gondolkodási módszerek
- Állítások megítélése aszerint, hogy jelentésük milyen viszonyban van egymással, ugyanazt jelentik, kizárják egymást, egymás tagadásai.
- Egyszerű állítások igazságának eldöntése.
- Manuális tevékenység gondolati lépésként való értelmezése, tudatosítása.
- Esetek felsorolása.
Számtan, algebra
- Hatványozás fogalma pozitív egész kitevőre.
- Hatványozás azonosságai konkrét példákon.
- Számok normálalakja.
- Betűk használata.
- Algebrai kifejezések.
- Egytagú algebrai kifejezések összeadása, kivonása, szorzása.
- Kéttagú algebrai kifejezések szorzása egytagú és kéttagú algebrai kifejezéssel.
- Szöveges feladatok algebrai modelljének felismerése, meghatározása.
- Elsőfokú egyismeretlenes egyenletek, egyenlőtlenségek megoldása.
- Elsőfokú egyenletekre vezető szöveges feladatok megoldása.
Összefüggések, függvények, sorozatok
- Lineáris függvények ábrázolása táblázattal.
- A lineáris függvény egyszerű tulajdonságai, tengelymetszet, meredekség, növekedés, csökkenés.
- Elsőfokú egyismeretlenes egyenlet grafikus megoldása
- Sorozatok folytatása, szabály felismerése.
Geometria
- Háromszögek nevezetes vonalainak ismerete.
- Háromszögek területének kiszámítása.
- Négyszögek osztályozása, paralelogramma, trapéz, rombusz tulajdonságai.
- Speciális négyszögek területének kiszámítása.
- Kör kerületének, területének kiszámítása.
- Középpontos tükrözés fogalma, tulajdonságai, szerkesztése.
- Szögfelező szerkesztése.
- Középpontosan szimmetrikus alakzatok.
- Szabályos sokszögek ismerete.
- Háromszögek szerkesztésének alapesetei.
- Szerkesztés lépéseinek lejegyzése.
- Háromszögek egybevágóságának alapesetei.
- Sokszögek átlóinak száma, belső, külső szögeinek összege.
- Egyenes hasábok, henger jellemzése, hálója.
Valószínűség, statisztika
- Valószínűségi kísérlet kimeneteleinek felsorolása.
- Gyakoriság, relatív gyakoriság fogalma.
- Adatok gyűjtése, rendszerezése, ábrázolása.
- Adatsokaság jellemzése.
Értékelési javaslatok
- Differenciált feladatmegoldás szóban, írásban.
- Probléma megoldásának lépéseinek lejegyzése, tudatosítása, indoklása. Szükséges adatok gyűjtése mindennapi életből vett problémák megoldásához.
- Ellenőrzési stratégiák - hibakeresés, vitakészség, érvelés.
- Szerkesztési feladatok tervezése, lejegyzése, végrehajtása, diszkutálása.
- Pozitív eredmény értékelése becslési, valószínűségi esélyekkel kapcsolatos feladatoknál.
- Mindennapi életből vett jelenségeknél együttváltozó mennyiségek felismerése, lejegyzése, ábrázolása - csoportmunkában projektek készítése.
- Projektek készítése matematika történeti érdekességekről.
- Projektek készítése matematikával kapcsolatos érdekességekről, pl. fraktálok, bűvészmutatványok, stb.
- Matematikai modellek megjelenítése számítógépen.
8. évfolyam
Évi óraszám: 92,5/111
Gondolkodási módszerek (8/9 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Gondolatok (problémák, feltételezések, összefüggések, stb.) szóbeli és írásbeli kifejezése.	Az igényes szóbeli és írásbeli közlés fejlesztése.	
A matematikai bizonyítás előkészítése: sejtések, kísérletezés, módszeres próbálkozás, cáfolás.	A bizonyítási igény fejlesztése. 
Ellenpéldák szerepe a cáfolásban.	
Nevezetes megoldatlan problémák. 
Matematikatörténeti érdekességek.	Könyvtár és egyéb informatikai eszközök használata.	
Szöveges feladatok értelmezése, megoldási terv készítése, a feladat megoldása és szöveg alapján történő ellenőrzése.	Szövegelemzés, értelmezés, lefordítás a matematika nyelvére. 
Az ellenőrzés, önellenőrzés igényének fejlesztése.	
Elemek halmazokba rendezése, halmazok elemeinek felsorolása konkrét példák kapcsán. 
A tanult halmazműveletek alkalmazása konkrét feladatokban, összefoglaló rendszerezésben.	Rendszerszemlélet fejlesztése. 
A tanult ismeretek közötti összefüggések felismerése, azok értő alkalmazása.	
Egyszerű kombinatorikai feladatok megoldása változatos módszerekkel (fadiagram, útdiagram, táblázatok készítése). 
Kombinatorikai módszerek rendszerezése konkrét példákon keresztül. 	Kombinatorikus gondolkodás fejlesztése.	
Számtan, algebra (32/36 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Racionális szám fogalma (véges, végtelen tizedes törtek), példák nem racionális számra (végtelen, nem szakaszos tizedes törtek). 
A négyzetgyök fogalma.	

Zsebszámológép használata.	
A természetes, egész és racionális számok halmazának kapcsolata. 
Valós számok.	A rendszerező képesség fejlesztése.	
Műveletek racionális számkörben. Eredmények becslése.	Számítások egyszerűsítése például azonosságok felismerésével. 
Zsebszámológépek alkalmazása.	
Műveleti azonosságok rendszerező áttekintése. 
Algebrai egész kifejezések, képletek, fizikai összefüggések átalakításai. 
Szorzattá alakítás kiemeléssel egyszerű esetekben. 
Algebrai egész kifejezések szorzása, osztása egyszerű esetekben. 
Értelmezési tartomány vizsgálata	A helyettesítési érték célszerű kiszámítása.	
Elsőfokú vagy elsőfokúra visszavezethető egyenletek, elsőfokú egyenlőtlenségek megoldása. 
Alaphalmaz, megoldáshalmaz.	Ellenőrzés igényének fejlesztése.	
Szöveges feladatok megoldása. 
Problémamegoldási módszerek rendszerezése.	Szövegértelmezés, lefordítás a matematika nyelvére.	
Összefüggések, függvények, sorozatok (10/15 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Függvények és ábrázolásuk a derékszögű koordinátarendszerben. x ® x2; x ®˝x˝ 
Függvények egyszerű tulajdonságai (tengelymetszetek, növekedés, csökkenés, szimmetriák, függvényérték vizsgálata). 
Egyszerű transzformációk konkrét esetekben. 
Adott feltételnek eleget tevő pontok a koordinátarendszerben.	A függvényszemlélet fejlesztése. 
Táblázatok, grafikonok készítése konkrét függvények esetén.	
Egyismeretlenes egyenletek, egyenlőtlenségek grafikus megoldása. 
Sorozatok és vizsgálatuk (mértani sorozat).	Grafikus megoldási módszerek alkalmazása (lehetőség szerint számítógépen is).	
Geometria, mérés (23/27 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Háromszögek, négyszögek, szabályos sokszögek összefoglaló áttekintése.	A halmazszemlélet fejlesztése.	
A tanult testek áttekintése, ismerkedés a forgáskúppal, gúlával, gömbbel.	A térszemlélet fejlesztése. 
Zsebszámológép használata.	
Eltolás a síkban. 
Vektor, mint irányított szakasz. 
Két vektor összege, különbsége.	A tanultak alkalmazása más tantárgyak és a mindennapi élet problémáinak megoldása során.	
Középpontos nagyítás és kicsinyítés konkrét arányokkal. 
A tanult transzformációk áttekintése. 
Szerkesztési feladatok.	A transzformációs szemlélet fejlesztése.	
Pitagorasz tétele. Síkbeli és térbeli alkalmazásai. 
Kerület, terület, felszín és térfogatszámítások. 	A bizonyítási igény fejlesztése.	
Számításos feladatok a geometria különböző területeiről. 	Számolási készség fejlesztése.	
Valószínűség, statisztika (6/8 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Valószínűségi kísérletek a teljes eseményrendszeren. 
Valószínűség előzetes becslése, szemléletes fogalma.	Valószínűségi és statisztikai szemlélet fejlesztése.	
Adathalmazok elemzése (módusz, medián) és értelmezése, ábrázolásuk. 
Példák arra, amikor az átlag nem jellemzi megfelelően az adatokat (pl. folyóvíz ciántartalma). 
Grafikonok készítése, elemzése.	Adatsokaságban való eligazodás képességének fejlesztése.	
Év végi ismétlés, rendszerező összefoglalás (5,5/8 óra)
Követelmények
Gondolkodási módszerek
- Szabatos, pontos szóbeli és írásbeli fogalmazás.
- Elemek halmazokba rendezése.
- Halmazműveletek konkrét halmazokkal.
- Sorbarendezés, kiválasztás 4-5 elem esetén.
- Esetek felsorolása, modellek, fadiagram.
- Matematikai modellek keresése, érvényességének vizsgálata szöveges feladatokhoz.
Számtan, algebra
- Alapműveletek a racionális számok körében.
- Konkrét számok négyzetgyöke.
- Egyszerű algebrai egész kifejezések átalakítása, helyettesítési értékének kiszámítása.
- Elsőfokú egyismeretlenes egyenletek megoldása.
- Szöveges feladatok megoldása.
- A problémamegoldás lépéseinek tudatos követése.
Összefüggések, függvények, sorozatok
- Egyszerű másodfokú függvények.
- Az abszolútérték függvény.
- Hozzárendelési szabállyal adott függvények ábrázolása derékszögű koordinátarendszerben.
- Egyenletek, egyenlőtlenségek grafikus megoldása.
- Sorozatok és vizsgálatuk, számtani, mértani sorozat.
Geometria
- Sokszögek csoportosítása különböző szempontok szerint.
- Háromszög, négyszög alapú hasábok, felszínük, térfogatuk.
- Térbeliség ábrázolása két dimenzióban, síkmetszetek, nézetek, vetületek.
- Eltolás a síkban - szerkesztések.
- Konkrét vektorok.
- Nagyítás, kicsinyítés felismerése hétköznapi szituációkban.
- Pitagorasz tétel ismerete.
- Pitagorasz tétel alkalmazása síkbeli és térbeli számításoknál.
Valószínűség, statisztika
- Teljes eseményrendszer, és részhalmazai.
- Valószínűség becslése.
- Relatív gyakoriság.
- Adatsokaság jellemzése közepekkel (módusz, medián, átlag).
- Grafikonok olvasása, készítése.
Értékelési javaslatok
- Differenciált feladatmegoldás szóban, írásban.
- Probléma megoldásának lépéseinek megtervezése, lejegyzése, tudatosítása, indoklása. Szükséges adatok gyűjtése mindennapi életből vett problémák megoldásához.
- Ellenőrzési stratégiák - hibakeresés, vitakészség, érvelés.
- Szerkesztési feladatok tervezése, lejegyzése, végrehajtása, diszkutálása.
- Térbeliség ábrázolása, modellek, metszetek készítése.
- Pozitív eredmény értékelése becslési, valószínűségi esélyekkel kapcsolatos feladatoknál.
- Mindennapi életből vett jelenségeknél együttváltozó mennyiségek felismerése, lejegyzése, ábrázolása - csoportmunkában projektek készítése.
- Projektek készítése matematika történeti érdekességekről.
- Projektek készítése matematikával kapcsolatos érdekességekről, pl. fraktálok, bűvészmutatványok, stb.
- Matematikai modellek megjelenítése számítógépen.
- Geometriai szerkesztőprogramok használata.
Történelem és társadalomismeret
5-8. évfolyam
Célok és feladatok
A történelem minden társadalom kollektív emlékezete. A múlt megismerése nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az ember eligazodjon saját világában. Az azonosságtudat kialakulásának is előfeltétele.
Nem lehet az általános iskolai történelemoktatásnak a feladata a múlt teljességre törekvő bemutatása. Képeket lehet csak felvillantani a történelemből. Meg kell alapozni persze az általános műveltség történelmi tárgyi tudását. De az ismeretek és a képességfejlesztés egyensúlyára kell törekedni. Így lehet eredményesen felkészíteni a tanulókat a középiskolai tanulmányokra.
E tantárgy tanítása során az egyik legfontosabb cél a történeti szemlélet kialakítása és fejlesztése. Az emberi kultúra minden eleme egy felhalmozási folyamat eredményeként jött létre. A mában is tovább élnek évezredekkel ezelőtti civilizációk vívmányai, minden új nemzedék sorsa függ az előzőétől. Az egyes korok és társadalmak embere kihívásokkal kellett, hogy szembenézzen, és válaszolnia kellett ezekre. A folyamatosság mellett tehát a folytonos változtatás alakította az emberi történelmet. Ismerjék fel a tanulók, hogy az értékek megőrzésének milyen nagy szerepe van a társadalomban
A történelemoktatás feladata az ismeretátadáson és a képességfejlesztésen túl teret adni a nevelési célok megvalósításához. Az események, történelmi személyek életének ismertetése alkalmat adhat az emberi társadalmak sokszínűségének, egymásra hatásának bemutatására, az egyetemes és az európai kultúra értékeinek megismertetésére. A múlt gazdag tárháza segítség lehet az iskola és a történelemtanár szabadon megválasztott nevelési célkitűzéseinek megvalósításához.
A múlt felidézése, a képességfejlesztés akkor lehet eredményes, ha sikerül felkelteni az érdeklődést a történelem iránt, ha sikerül igazodni az 5-8. évfolyamok életkori sajátosságaihoz.
Az érdeklődés felkeltésének a múlt élményszerű megjelenítésén, a történetek tanításán kell alapulnia. Az 5-6. évfolyamos tanulókat a konkrét gondolkodás jellemzi. Éppen ezért a történetekből kiindulva lehet az eseményeket, tényeket, fogalmakat és összefüggéseket megtanítani. A történettanítás mellett a képszerű megjelenítésre törekvés teheti színesebbé az oktatást. Fontos azonban már ekkor is a kritikai szemlélet kialakításának megkezdése.
A 7-8. évfolyamok történelemtanítása nem jelent gyökeres változást az eddigiekhez képest, de továbblépést igényel az önálló véleményalkotás, ismeretszerzés, a tananyag magasabb szintű feldolgozása terén. A történettanítás mellett a történelem megismerésének elmélyültebb, összetettebb módszereit kell alkalmazni.
Az érdeklődés felkeltését szolgálja az is, hogy a történelmi események bemutatása mellett hangsúlyos szerepet kap az életmód, a mindennapok világának megrajzolása. különös tekintettel a gyermekek sorsára.
Az állampolgári ismeretek tanításának az a feladata, hogy segítsen eligazodni a jelenkor viszonyaiban, megtanítson a demokratikus közélet működésének elveire, jogi szabályozottságára, a demokratikus állam felépítésére.
Fejlesztési követelmények
Tantárgyunk, a történelem és állampolgári ismeretek elsődleges fejlesztési területe az ismeretszerzési és -feldolgozási képességek kialakítása. Képesek legyenek ismereteket szerezni történetekből, képekből, egyszerű grafikonokból és statisztikai adatokból, diagramokból éppúgy, mint társadalmi környezetükből, esetleg olvasmányaikból, filmélményükből, a tömegkommunikációs eszközökből. Kiemelt szerepet kell adni az ismeretszerzésben a tárgyi, képi és szöveges forrásoknak. Az ismeretfeldolgozás az alsóbb, 5-6. évfolyamokon elsősorban tanári segítséggel történik, a 7-8. évfolyamon egyre fokozódó mértékben önállóan. A tanulók az ismereteket kritikusan értelmezzék, tudjanak saját következtetést is levonni. Legyenek képesek megkülönböztetni a mítoszt a valóságtól, a tényt a véleménytől. A történelmi események mögött tudjanak összefüggéseket találni, azokat egymással összehasonlítani.
Ismerjék meg a korosztályuknak készített kézikönyveket, a lexikonokat, a történelmi információk gyűjtését a könyvtárban, az internet segítségével.
Sajátítsák el a legfontosabb történelmi fogalmakat és kifejezéseket, azokat szóbeli és írásbeli megnyilatkozásaikban tudják alkalmazni.
A tananyag feldolgozása során ismerjék meg és gyakorolják azokat az alapvető elemzési, forráskritikai szempontokat, módszereket, amelyek segítségével képesek lesznek kialakítani véleményüket eseményekről, személyekről, problémákról.
A történelemtanításnak fontos feladata, hogy fejlessze a tanulók kommunikatív képességeit. Nagy hangsúlyt kell fektetni a szóbeli és írásbeli kifejezőkészség fejlesztésére. Ennek a kettőnek aránya nem borulhat fel, egyik sem szoríthatja háttérbe a másikat. A diákok tudjanak eseményeket, történeteket elbeszélni, különböző szövegek lényegét elmondani. Alkossanak szóban és írásban a tanultakról kreatív módon szövegeket. Tanuljanak meg kiselőadást, rövid beszámolót tartani egy adott témáról. A 7-8. évfolyamon már önállóan is írjanak vázlatot, tanulják meg a jegyzetkészítést.
A társadalmi kommunikációra való felkészítéshez nélkülözhetetlen, hogy gyakorolják és tanulják meg a kulturált vita szabályait, az érvelés jelentőségét, az ellenérvek szerepét, az ellenvélemény tolerálását. Csoportmunkában dolgozva ismerjék meg a kooperatív együttműködés előnyeit.
Mivel a történelmi események térben és időben zajlanak, a tanulóknak képesnek kell lenniük arra, hogy ezekben tájékozódjanak.
Meg kell tanulniuk a történelmi idő tagolását, az események időbeli elhelyezését az évszámok és az időre vonatkozó fogalmak segítségével. Ismerjék meg a nagy történelmi korszakokat, az időszámítás alapjait.
A történelmi térben való tájékozódást az atlaszok, térképvázlatok segítségével sajátítsák el. A földrajzi ismeretek megszerzését tudják hasznosítani a történelmi események megértésében az egyes népeknél, társadalmaknál.
Az értékelés elvei
Az értékelés a tanterv által meghatározott követelmények alapján történik, ezek teljesítése a továbbhaladás feltétele. Figyelembe kell venni minden esetben az életkori sajátosságokat, valamint a tanulónak az előző teljesítményszintjéhez képest történt fejlődését. Az egyéni ellenőrzéseken nyújtott teljesítményeik, illetve az anyagfeldolgozás során végzett tevékenységeik mellett értékelni kell a csoportokban végzett munkáikat is.
A tanulók értékelésére, illetve tudásuk ellenőrzésére havonta legalább egyszer kerüljön sor. Az egyes témakörök lezárásakor célszerű tudásszintmérő feladatlapos ellenőrzéssel értékelni, melyek a különböző képességek mérésére is lehetőséget adnak.
Az érdemjegy közlése mellé célszerű minden esetben írásos vagy szóban néhány mondatos szöveges értékelést adnunk.
5. évfolyam
Évi óraszám: 55
Belépő tevékenységformák
Ismeretszerzési és feldolgozási képességek
- A tankönyvi és egyéb képi információk feldolgozása tanári segítséggel. Képi információk gyűjtése.
- Lelet és rekonstrukció összevetése. Rekonstrukciós rajzok és néprajzi képi források összehasonlítása.
- Párhuzamok keresése a megismert történelmi élethelyzetek, események, életmód és mai életünk között.
- Információk gyűjtése a tankönyv szövegéből és a tanári előadásból. A könyvtár használata információgyűjtésre történelmi személyiségekről, eseményekről. Képi és szöveges információk összevetése. Képek jellemző vonásainak kiemelése, rendszerezése.
- Egyszerűbb korabeli írásos források olvasása és értelmezése elsősorban tanári segítséggel.
Kifejezőképességek
- Kérdés megfogalmazása egy-egy történelmi témáról.
- A megismert történelmi fogalmak alkalmazása élőbeszédben.
- Rajz, festmény, modell készítése történelmi eseményről, helyszínről, élethelyzetről.
- Történelmi szituációk eljátszása, megjelenítése.
- A tanári elbeszélés és a tankönyvi szöveg reprodukálása szóban és írásban vázlat, tanári kérdések segítségével. Írásban önálló szöveg elkészítése megadott kulcsszavak segítségével.
- Egyszerű írásos források szövegének megértése, értelmezése tanári segítséggel és önállóan.
- Történetek mesei és valóságos elemeinek megkülönböztetése tanári segítséggel és önállóan.
Tájékozódás időben
- Történelmi események időrendbe állítása.
- Az őskor és ókor megkülönböztetése. A jelen, a múlt és a régmúlt megkülönböztetése. A Kr. e., Kr. u., illetve az évtized, évszázad, évezred fogalmak megértése, gyakorlása.
- Néhány, a kerettantervben szereplő alapvető évszám ismerete, amelyek tájékozódási pontként szolgálhatnak.
Tájékozódás térben
- A kerettantervben felsorolt helyekhez események kapcsolása. Az események helyszíneinek megnevezése.
- A kerettanterv követelményeiben felsorolt helyek felismerése, megmutatása különböző méretarányú térképen és térképvázlaton. Távolságok összehasonlítása.
- A földrajzi és a történelmi atlasz összevetése az egyes időszakoknak és helyszíneknek megfelelően. Térképolvasás a térkép grafikái és a megismert térképjelek segítségével.
Témakörök	Tartalmak	
Az őskor történetéből	A történelem forrásai. Az időmérés és az időszámítás. Az ember születése. Az ember elődeinek mindennapjai. A gyűjtögető, halászó, vadászó ember. A földművelő és az állattenyésztő ember Az első mesterségek és a csere kialakulása. Természeti népek napjainkban. Varázslat és művészet. 
Fogalom: 
őskor, ősember, régészet, restaurátor, néprajz, eszközhasználat és eszközkészítés, munkamegosztás, gyűjtögetés, vadászat, halászat, földművelés, állattenyésztés, termelés, kézművesség, bronz, kerámia, csere, természetimádat, mágia (varázslat), barlangrajz.	
	Évszám: 
nagyon régen, régen.	
Az ókori Kelet történetéből	Történetek Mezopotámiából. Egyiptom, „a Nílus ajándéka”. A rejtélyes piramisok. Az írás kialakulása. A Közel-Kelet népei. Az Ószövetség népe. India, Kína. Mítoszok és mondák az ókori Keletről.	
	Fogalom: 
ókor, öntözéses földművelés, fáraó, múmia, piramis, építészet, szobrászat, hieroglifa, többistenhit, város, birodalom, állam, törvény, ékírás, Biblia, Ószövetség, egyistenhit.	
	Név: 
Gilgames, Kheopsz, Tutanhamon, Dareiosz, Ádám, Éva, Noé, Mózes, Ábrahám, Jákob, Saul, Dávid, Salamon, Buddha, Asóka, Csin. 	
	Helynév: 
Egyiptom, Nílus, Mezopotámia, Tigris, Eufrátesz, Fönícia, Asszíria, Perzsa Birodalom, Kánaán, Jeruzsálem, India, Indus, Kína, Jangce.	
	Évszám: 
Kr. e. 3000	
Az ókori görögök életéből	A görög táj. Történetek a görög mondavilágból. Görög istenek és az olimpiai játékok. Hajó és kereskedelem. Görög városállamok: Athén és Spárta. Hősök és csaták. Athén Periklész korában. Az athéni népgyűlés. Mesterek és művészek. Történetek Nagy Sándorról. A család és a gyermek az ókori Hellászban. Az ókori világ csodái.	
	Fogalom: 
Arisztokrácia, városállam, piac, kereskedelem, népgyűlés, démosz, demokrácia, mítosz, Íliász, Odüsszeia, színház.	
	Név: 
Zeusz, Poszeidon, Hádész, Pallasz Athéné, Héra, Aphrodité, Hermész, Apollón, Szolón, Dareiosz, Xerxész, Miltiádész, Leonidasz, Themisztoklész, Periklész, Nagy Sándor.	
	Helynév: 
Olümposz, Olümpia, Kréta, Trója, Mükéné, Athén, Spárta, Perzsa Birodalom, Alexandria.	
	Évszám: 
Kr. e. 776, Kr. e. 490, Kr. e. 480.	
Az ókori Róma évszázadai	Mondák Róma alapításáról. A köztársaság születése. Hadvezérek és csaták: a pun háborúk történetéből. Szabadok és rabszolgák A császárság születése. Történetek Augustusról. A Római Birodalom. Hétköznapok és ünnepek Rómában. A rómaiak Magyarország területén. A népvándorlás viharában. A kereszténység születése. Történetek Jézus életéről. A kereszténység fő tanításai.	
	Fogalom: 
királyság, köztársaság, etruszk, patrícius, plebejus, rabszolga, gladiátor, consul, néptribunus, császár, provincia, limes, amfiteátrum, barbár, népvándorlás, keresztény, evangélium, megváltó, próféta, apostol, vallás, egyház, püspök.	
	Név: 
Romulus, Remus, Hannibál, Spartacus, Julius Caesar, Augustus, Maecenas, Trajanus, Marcus Aurelius, Jupiter, Jézus, Mária, József, Júdás, Szent Pál, Nagy Konstantin.	
	Helynév: 
Itália, Róma, Karthágó, Záma, Római Birodalom, Ostia, Pannónia, Aquincum (és egy lakóhelyhez közeli római kori település), Betlehem, Názáret.	
	Évszám: 
Kr. e. 753, Kr. e. 510, Kr. e. 202, Kr. e. 44, Kr. u. 313, 476.	
A magyar történelem kezdetei	A Kárpát-medence a honfoglalás előtt. A magyar nép eredete: mondák és valóság. Az őshazák és a magyarok vándorlása. Társadalom és hitvilág. A honfoglalás.	
	Fogalom: 
Avar, langobárd, besenyő, finnugor, őshaza, nomád pásztorkodás, nemzetség, törzs, törzsszövetség, fejedelem, táltos, honfoglalás.	
	Név: 
Hunor, Magyar, Emese, Álmos, Árpád, Levedi, Kurszán, Nyék, Megyer, Kér, Kürtgyarmat, Tarján, Jenő, Keszi.	
	Helynév: 
Urál, Volga, Levédia, Etelköz, Vereckei-hágó, Kárpát-medence.	
	Évszám: 
895	
A továbbhaladás feltételei
A tanuló legyen képes elválasztani a történetekben a mitologikus elemeket a valóságtól. Ismerje a történelem forrásainak fajtáit, ezek szerepét. Tudjon történeteket elmondani a tanult fogalmakat használva tanári kérdések segítségével, írásban szöveget alkotni előre megadott kulcsszavakra támaszkodva. Tudjon megoldani az időszámítással kapcsolatos egyszerű feladatokat, érzékelje az események időbeliségét, egymásutániságát. Mutasson tájékozódási képességet különböző történelmi térképeken, tudja összekötni a legfontosabb helyneveket a történelmi eseményekkel és évszámokkal.
6. évfolyam
Évi óraszám: 37
Belépő tevékenységformák
Ismeretszerzési és feldolgozási képességek
- A tankönyvi és egyéb képi információk feldolgozása tanári segítséggel. Képi információk gyűjtése egy adott témáról. A képek közti összefüggések felismerése, rendszerezése.
- Korabeli építészeti és tárgyi emlékek megfigyelése a lakóhelyen vagy közelében, múzeumokban. Korabeli használati tárgyak, leletek funkcióinak megismerése.
- Filmélmények felidézése és értelmezése, oktatófilmek elemzése tanári segítséggel.
- A korosztálynak készült történelmi tárgyú lexikonok, enciklopédiák, ismeretterjesztő könyvek használata.
- Egyszerűbb korabeli írásos források (legenda, krónika, históriás ének, emlékirat) olvasása és értelmezése elsősorban tanári segítséggel. A kerettantervben megjelölt személyiségek, fogalmak összekapcsolása. Egyszerű mennyiségi mutatók (lakosság, terület,) gyűjtése, értelmezése és összevetése.
- A középkorból eredeztethető ma is élő népi hagyományok, szokások gyűjtése.
Kifejezőképességek
- A látott építészeti, tárgyi emlékek jellemzőinek bemutatása emlékezetből.
- Kérdés megfogalmazása egy-egy történelmi témáról.
- Összefüggő élőbeszéd gyakorlása megadott történelmi témáról a megismert fogalmak felhasználásával. Megadott kulcsszavak segítségével írásban önálló szöveg elkészítése.
- Történelmi szituációk eljátszása, megjelenítése.
- Életképek összeállítása és megjelenítése adott témáról előzetes kutatómunka alapján, tanári segítséggel.
- Kérdések megfogalmazása egyszerű korabeli írásos forrásokról, tanári segítséggel.
- Kiselőadás tartása egy-egy könnyebben feldolgozható történelmi eseményről, történelmi személy életrajzáról.
- Érvek és ellenérvek szembeállítása alternatívák és ellentétes nézetek esetén a történelemben tanári segítséggel.
Tájékozódás időben
- A tárgyalt nagy történeti korszakok elhatárolása tanári segítséggel.
- A történelmi múlt jelenben való továbbélésének felismerése. Törtélelmi események időrendbe állítása.
- Annak gyakorlása konkrét példák segítségével, hogy a különböző területeken végbement események közül melyik történt előbb, melyik később.
- A tájékozódási pontként megtanítandó kerettantervi, alapvető évszámok ismerete.
Tájékozódás térben
- A kerettanterv követelményeiben felsorolt helyek felismerése, megmutatása különböző méretarányú térképen és térképvázlaton.
- A földrajzi elhelyezkedés és a történetekben megjelenő események összefüggéseinek felismerése tanári segítséggel.
- Országok területi változásainak megfigyelése különböző történelmi térképeken.
Témakörök	Tartalmak	
Képek a középkori Európa életéből	A középkor helyszínei és szereplői Nagy Károly udvarában. Vallás és birodalom: az iszlám. A Római Birodalom örökösei. A középkori egyház. A kolostorok és lakóik. A falvak és lakóik. A középkori várak. A lovagi élet. A középkori városok. A rendiség kialakulása.	
	Fogalom: 
korai, virágzó és késői középkor, iszlám, Korán, kalifa, pápa, érsek, püspök, plébános, szent, ereklye, eretnek, kolostor, szerzetes, szerzetesrend, egyházszakadás, oklevél, kódex, legenda, feudum, uradalom, robot, jobbágy, jobbágytelek, nyomásos gazdálkodás, hűbérúr, hűbéres, hűbérbirtok, vár, lovag, középkori város, kiváltság, árumegállító jog, önkormányzat, polgár, adó, vám, céh, járványok, távolsági kereskedelem, kereslet-kínálat, rendiség. 
Név: 
Justinianus, Nagy Károly, Mohamed, Allah, Szent Benedek, Szent Ferenc. 
Helynév: 
Frank Birodalom, Arab Birodalom, Mekka, Bizánc, Német-római Császárság. 
Évszám: 
622, 800, 1054	
Magyarország az Árpádok idején	Letelepedés - kalandozó hadjáratok. Géza, és I. István az államalapító. István király és kora. István utódai, László és Könyves Kálmán. III. Béla és kora. Gazdaság és társadalom a 12. században, az aranybullák. IV. Béla és a tatárjárás, az újjáépítés. Árpád-kori emlékeink.	
	Fogalom: 
kalandozás, vármegye, tized, ispán, serviens, tatár, kun.	
	Név: 
Géza fejedelem, I. István, Imre herceg, Gellért püspök, Vata, Péter, Aba Sámuel, I. László, Könyves Kálmán, III. Béla, II. András, Julianus barát, IV. Béla 
III. András.	
	Helynév: 
Esztergom, Székesfehérvár, Erdély, Buda, Muhi.	
	Évszám: 
955, 997-1038, 1000, 1222, 1241-1242, 1301	
Virágzó középkor Magyarországon	Károly Róbert és Nagy Lajos, a lovagkirály. A királyi hatalom válsága és megszilárdulása Zsigmond korában. Gazdaság és társadalom a 14. században. Hunyadi János a törökverő. Mátyás király uralma. Magyarország három részre szakadása Mohács, Buda elfoglalása.	
	Fogalom: 
Aranyforint, bandérium, kapuadó, harmincadvám, nemes, báró, ősiség, kilenced, kancellária, országlakos, kormányzó, végvár.	
	Név: 
I. Károly, I. Lajos, Luxemburgi Zsigmond, I. Ulászló, Hunyadi János, I. Mátyás, II. Ulászló, Dózsa György, II. Lajos, I. Szulejmán, I. Ferdinánd, Jurisics, Szapolyai János, Izabella	
	Helynév: 
Rozgony, Visegrád, Rigómező, Nikápoly, Várna, Kenyérmező, Bécs, Nándorfehérvár, Mohács, Erdély	
	Évszám: 
1312, 1335, 1351, 1389, 1396, 1437, 1444, 1456, 1479, 1505, 1514, 1526, 1532, 1541	
Az újkor kezdetén	Felfedezők és hódítók. Amerika őslakói: az indiánok. A világkereskedelem kialakulása. A vallás megújulása. A spanyol világbirodalom és Németalföld. A Napkirály udvarában - XIV. Lajos. I. Péter. Az angol polgári forradalom. Kultúra és tudományok az újkor kezdetén.	
	Fogalom: 
újkor, azték, inka, felfedező, gyarmat, világkereskedelem, manufaktúra, bankár, hitel, humanizmus, reformáció, protestáns, baptista, unitárius, inkvizíció, jezsuita rend, katolikus megújulás, parlament.	
	Név: 
Kolumbusz, Magellán, Luther, Kálvin, V. Károly, Cromwell, XIV. Lajos, I. Péter, Gutenberg, Leonardo da Vinci, Michelangelo, Rembrandt, Galileo Galilei.	
	Helynév: 
Amerika, Versailles, Párizs, London, Madrid, Szentpétervár.	
	Évszám: 
1492, 1517, 1581, 1588, 1640, 1689	
Magyarország az újkor kezdetén	A várháborúk hősei. A királyi Magyarország, a hódoltság területe. Az önálló Erdély kialakulása és aranykora. A három részre szakadt ország élete, hitújítás és kulturális hatásai. Habsburg és törökellenes küzdelmek. A török kiűzése és Buda visszafoglalása. II. Rákóczi Ferenc szabadságharca. 	
	Fogalom: 
szpáhi, janicsár, pasa, fejadó, kettős adóztatás, hajdú, kollégium, végvár, kuruc, labanc, nádor.	
	Név: 
Dobó István, Zrínyi Miklós, Báthory István, Bocskai István, Bethlen Gábor, Zrínyi Miklós, Pázmány Péter, Károli Gáspár, Thököly Imre, II. Rákóczi Ferenc.	
	Helynév: 
Királyi Magyarország, Hódoltság, Erdélyi Fejedelemség, Gyulafehérvár, Eger, Szigetvár, Pozsony, Isztambul.	
	Évszám: 
1552, 1566, 1590, 1604-1606, 1606, 1664, 1686, 1697, 1699, 1703-1711, 1707	
A továbbhaladás feltételei
A tanuló legyen képes ismereteket gyűjteni a tankönyvön kívül egy megadott témában tanári segítséggel. Tudjon eseményeket és történeteket önállóan elmondani a tanult fogalmak felhasználásával. Ismerje a tanult alapvető történelmi események időpontját, tudja ezeket időrendbe állítani. A történelmi események helyszíneit képes legyen felismerni különböző térképeken, térképvázlatokon.
7. évfolyam
Évi óraszám: 74
Belépő tevékenységformák
Ismeretszerzési és feldolgozási képességek
- Vázlat készítése tanári segítséggel.
- Jegyzetkészítés a tárgyalt témákhoz kapcsolódó újságcikkekből, ismeretterjesztő könyvekből, ezek órai ismertetése.
- Történelmi eseményekről információk gyűjtése az irodalomból és a képzőművészetből.
- Korabeli írásos források összevetése megadott szempontok alapján.
- A helytörténet tananyaghoz kötődő eseményeinek megismerése önálló kutatómunkával, összehasonlítása a tankönyvben tanultakkal.
- Történelmi személyiségek korabeli és utólagos megítélésének összevetése.
- Valamely kijelölt téma több szempontú feldolgozása csoportmunkában, tanári irányítással.
Kifejezőképességek
- Szerepjáték részeként toborzó beszéd, rövid szónoklat, országgyűlési felszólalás stb. megírása és elmondása a tárgyalt korszakhoz kötődően.
- Összefüggő felelet megadott történelmi témáról, a megismert fogalmak felhasználásával.
- Írásban önálló szöveg elkészítése egy adott témáról.
Tájékozódás időben
- Az egyetemes és a magyar történelem eseményei egyidejűségének megállapítása, történelmi események elhelyezése az időben.
- A tárgyalt jelenségek, továbbélése mai korban.
Tájékozódás térben
- A kerettanterv követelményeiben felsorolt helyek felismerése, megmutatása különböző méretarányú térképen és térképvázlaton.
- A tanult időszak időbeli és térbeli változásainak felismertetése történelmi térképek összehasonlításával.
- Országok területi változásainak megfigyelése különböző térképeken.
Témakörök	Tartalmak	
A polgári átalakulás kora	Az Amerikai Egyesült Államok megalakulása. Eszmék, személyiségek és események a felvilágosodás és a francia forradalom korából Napóleon és Európa. Az ipari forradalom és társadalmi következményei. A közlekedés forradalma. Életmód a kapitalizálódó Európában.	
	Fogalom: 
alkotmány, emberi jogok, felvilágosodás, népfelség elve, hatalmi ágak, forradalom, jakobinus terror, nemzet, ipari forradalom, mezőgazdasági forradalom, vetésforgó, gyár, vállalkozó, haszon, tőkés, bérmunkás, kapitalizmus, politika.	
	Név: 
Washington, Rousseau, XVI. Lajos, Robespierre, Napóleon, Watt, Stephenson.	
	Helynév: 
Boston, Waterloo.	
	Évszám: 
1776, 1789, 1815	
Képek a XVIII. századi Magyarországról	Mária Terézia és II. József uralkodása. A soknemzetiségű Magyarország. A francia forradalom és a napóleoni háborúk hatása Magyarországon.	
	Fogalom: 
betelepítés, bevándorlás, belső vándorlás, úrbérrendezés, állandó hadsereg, vallási türelem, államnyelv, oktatáspolitika.	
	Név: 
Mária Terézia, II. József, Martinovics Ignác.	
	Évszám: 
1740-1780, 1780-1790	
A polgárosodás kezdetei Magyarországon	Országgyűlések Pozsonyban. A magyar nyelv ügye. Gróf Széchenyi István és Kossuth Lajos reformprogramja. Életképek a reformkori Magyarországon. A pesti forradalom. Az áprilisi törvények. A nemzetiségek ébredése. Képek a szabadságharc történetéből. 	
	Fogalom: 
országgyűlés, arisztokrácia, alsótábla, felsőtábla, nyelvújítás, reformkor, közteherviselés, örökváltság, zsellér, nyilvánosság, cenzúra, sajtószabadság, választójog, felelős kormány, jobbágyfelszabadítás, nemzetiség, nemzetőrség, honvédség, trónfosztás.	
	Név: 
Kazinczy Ferenc, báró Wesselényi Miklós, gróf Széchenyi István, Kossuth Lajos, Deák Ferenc, Petőfi Sándor, gróf Batthyány Lajos, Görgey Artúr, Bem, Metternich, Haynau.	
	Helynév: 
Debrecen, Isaszeg, Világos, Arad.	
	Évszám: 
1830-1848, 1848. március 15., 1849. április 14., 1849. október 6.	
Nemzetállamok kora	Az amerikai polgárháború. Új európai nemzetállamok: Olaszország, Németország. Nemzetállamok a Török Birodalom helyén. Az állam új feladatai: oktatásügy, egészségügy, szociálpolitika. Az ipari termelés új korszaka. Versenyben a világ felosztásáért. A modern társadalomi csoportok, életmódjuk. A sokarcú munkásmozgalom fő áramlatai.	
	Fogalom: 
polgárháború, nemzetállam, szabad verseny, monopólium, szociálpolitika, gyarmatbirodalom, szakszervezet, anarchisták, szocializmus, szociáldemokrácia, utópia, központi hatalmak, antant.	
	Név: 
Bismarck, Garibaldi, Lincoln, Edison, Marx.	
	Helynév: 
Poroszország, Németország, Olaszország, Szerbia, Románia, Bulgária. 	
	Évszám: 
1861-1865, 1871	
A dualizmus kora	Magyarország a szabadságharc bukása után. A kiegyezés. Képek a politikai életről. Gazdasági felzárkózás. A polgárosodó magyar társadalom. Világváros születik: Budapest. Oktatás a dualista Magyarországon A magyar malomipar a világ élvonalában A millennium: sikerek és válságjelek.	
	Fogalom: 
passzív ellenállás, emigráció, kiegyezés, dualizmus, közös ügyek, polgárosodás, dzsentri, nagypolgárság, kispolgárság, asszimiláció, millennium.	
	Név: 
Alexander Bach, Ferenc József, gróf Andrássy Gyula, báró Eötvös József, Tisza Kálmán, Ganz Ábrahám.	
	Helynév: 
Osztrák-Magyar Monarchia, Budapest.	
	Évszám: 
1867, 1867-1916	
Az első világháború	A háború kitörésének okai, a szembenálló felek erőviszonyai. A mindennapok a fronton és a hátországban. Új fegyverek. Forradalom Oroszországban. Győztesek és vesztesek.	
	Fogalom: 
villámháború, állóháború, hátország, békerendszer, bolsevik, szovjet.	
	Név: 
Wilson, Lenin.	
	Évszám: 
1914-1918, 1917	
A továbbhaladás feltételei
A tanuló képes legyen összefüggő szóbeli és írásbeli feleletet adni egy megadott történelmi témáról a tanult fogalmak felhasználásával. Tudjon egyszerűbb forrásokat értelmezni megadott szempontok alapján. Ismerje az alapvető történelmi események időpontját, lássa meg a magyar és egyetemes események egyidejűségét, egymásra hatását. Tudja nyomon követni az egyes országok területi változásait a történelmi atlaszokon, ismerje fel a legfontosabb helyszíneket a különböző térképeken.
8. évfolyam
Évi óraszám: 74
Belépő tevékenységformák
Ismeretszerzési és feldolgozási képességek
- Vázlat készítése önállóan.
- Könyvtári kutatás megadott témában és szempontok alapján kézikönyvekből és ismeretterjesztő művekből, melynek eredménye rövidebb összefoglaló kiselőadás.
- Kutatás informatikai eszközök felhasználásával adott témában tanári segítséggel.
- Korabeli írásos források összevetése saját szempontok alapján.
- Riport készítése szemtanúkkal, családtagokkal adott témáról megadott szempontok szerint.
- Dokumentumfilmek elemzése tanári segítséggel.
- A televízió, a rádió, napi és hetilapok adott témájú híranyagának összevetése tanári segítséggel.
- Információk szerzése dokumentumfilmekből, televízióból. Információk szerzése napi és hetilapokból. Információk szerzése rádióműsorokból.
- Statisztikai adatok gyűjtése kézikönyvekből.
Kifejezőképességek
- Adott történelmi és jelenismereti téma csoportos megvitatása a tanár által előzetesen megadott szempontok alapján.
- Statisztikai adatok szóbeli és írásbeli értelmezése.
Tájékozódás időben
- Egy-egy ország, terület tanult eseményeinek időrendbe állítása.
- Az államforma, politikai intézmények időbeli változásai Magyarországon.
- Kronologikus táblázatok önálló készítése.
Tájékozódás térben
- A kerettanterv követelményeiben felsorolt helyek felismerése, megmutatása különböző méretarányú térképen és térképvázlaton.
- A tanult időszak időbeli és térbeli változásainak felismerése történelmi térképek összehasonlításával.
- Egyszerű térképvázlatok készítése.
Témakörök	Tartalmak	
A világ az 1920-as és 1930-as években 	Európa az első világháború után. Politikai és társadalmi küzdelmek a parlamentben és a parlamenten kívül. A nagy gazdasági világválság. A nácizmus Németországban. A sztálini Szovjetunió. Az Egyesült Államok és Roosevelt. Út a háború felé.	
	Fogalom: 
parlamenti demokrácia, gazdasági válság, nemzeti szocializmus, fajelmélet, antiszemitizmus, sovinizmus, koncentrációs tábor, egypártrendszer, sztálinizmus, koncepciós per, tervgazdálkodás, propaganda, New Deal.	
	Név: 
Adolf Hitler, Sztálin, F. Roosevelt.	
	Helynév: 
Csehszlovákia, Jugoszlávia, Ausztria, Szovjetunió, New York.	
	Évszám: 
1929-1933, 1938	
Magyarország a két világháború között 	Forradalom és ellenforradalom. Trianon és következményei. A bethleni konszolidáció. A gazdasági világválság és Magyarország. Kiútkeresés és külpolitika. Életmód és szellemi élet a két világháború között.	
	Fogalom: 
őszirózsás forradalom, tanácsköztársaság, konszolidáció, irredentizmus, kommunisták, nyilasok, konzervatív, liberális.	
	Név: 
gróf Károlyi Mihály, Kun Béla, Horthy Miklós, gróf Bethlen István, gróf Teleki Pál, Gömbös Gyula.	
	Helynév: 
Kárpátalja, Felvidék.	
	Évszám: 
1918, 1919, 1920, 1938, 1939	
A második világháború	Európai háborúból világháború. A totális háború. Háború és gazdaság. Magyarország a második világháborúban Magyarország német megszállása. Nyilas hatalomátvétel. Az európai és a magyar zsidóság tragédiája. A háború befejezése.	
	Fogalom: 
totális háború, hadigazdaság, gettó, deportálás, munkaszolgálat, holokauszt, „hintapolitika”, partizán, antifasiszta ellenállás, háborús bűnös.	
	Név: 
Churchill, Kállay Miklós.	
	Helynév: 
Sztálingrád, Normandia, Auschwitz, Hirosima, Jalta, Potsdam, Délvidék, Észak-Erdély.	
	Évszám: 
1939, 1941, 1944. március 19., 1944. október 15., 1945. május 9., 1945. szeptember 2.	
A globalizálódó világ	A kétpólusú világ. Az ENSZ Kommunista diktatúrák. A harmadik világ. A világgazdaság. Az európai integráció Az emberi és polgári jogok. Globális problémák - a globalizáció problémái.	
	Fogalom: 
hidegháború, kommunista diktatúra, harmadik világ, világgazdaság, globalizáció, integráció, népességrobbanás, fogyasztói társadalom, környezetkárosítás.	
Magyarország története napjainkig	Magyarország a keleti blokkban - a koalíciós évek. Sztálinizmus Magyarországon - a Rákosi-korszak. 1956-os forradalom és szabadságharc. A Kádár-korszak. A magyar társadalom átalakulása. A határon túli magyarok. A rendszerváltozás.	
	Fogalom: 
pártállam, kollektivizálás, rendszerváltozás, földosztás, államosítás.	
	Név: 
Rákosi Mátyás, Nagy Imre, Kádár János, Antall József, Göncz Árpád.	
	Évszám: 
1945-1948, 1948-1953, 1956. október 23, 1989-1990.	
Állampolgári ismeretek:	Az állam és polgára A nyilvánosság .A politikai rendszer intézményei. Részvétel a közügyekben. Emberi jogok - társadalmi kötelezettségek. A gyermek jogai.	
	Fogalom: 
állam, nemzet, nemzetiség, etnikum, állampolgárság, választási alapelvek, népszavazás, emberi jogok.	
Mindennapi élet, életmódtörténet	A tanév során az alábbi témák közül legalább kettőt kötelező feldolgozni: 
Visszaemlékezések a lakóhely és környéke történetéből. Élethelyzetek a Rákosi- és a Kádár-korban. Családom története a 20. században. A 20. századi tudomány és technika vívmányai. Diákjogok, diákszervezetek a mai Magyarországon.	
A továbbhaladás feltételei
A tanuló tudjon önállóan vázlatot készíteni, kiselőadást tartani egy megadott témáról. A forrásokat tudja kritikusan értelmezni, az események mögött összefüggéseket találni. Képes legyen az önálló véleményalkotásra. Legyen tisztában a kulturált vita szabályaival.
Ismerje a tanult alapvető magyar és egyetemes történelmi események időpontját, azok egyidejűségét, egymásra hatását. A történelmi változások térbeli hatását tudja nyomon követni a térképeken. Ismerje lakóhelye történetének meghatározó eseményeit.
Ismerje a mai Magyarország politikai rendszerének felépítését, működését. Lássa a demokrácia előnyeit a diktatúrával szemben. Legyen tisztában a gyermeki jogokkal.
Bevezetés 
Ember a természetben című műveltségi területhez
JAVASOLT KERETTANTERVEK AZ EMBER A TERMÉSZETBEN MŰVELTSÉGI TERÜLETHEZ
Bevezetés
A „reáltantárgyak” tanításának fő erősségét mindig az jelentette, hogy tapasztalatokra, megfigyelésekre, kísérletekre, mérésekre, következtetésekre alapoztunk, és az így elért magas szakmai színvonal mellett olyan általános emberi készségeket, képességeket, tulajdonságokat, személyiségjegyeket is fejlesztettünk, amelyek elősegítették az emberek érvényesülését, boldogulását idehaza, de a világ bármely pontján is. Ezt a nemes hagyományt kell átmenteni az új körülmények közé és kiegészíteni az új helyzet által megkövetelt új feladatokkal.
A természettudományos ismeretek és gondolkodásmód iránti társadalmi igény a közelmúltban az élet sok területén gyengült. Ennek következtében a közoktatásban, és így az iskolákban is egyre inkább háttérbe szorult a reáltantárgyak tanításának lehetősége. Ez (ilyen arányban) azonban csak átmeneti jellegű lehet, mert nem jó, ha az emberek gondolkodásmódja - társadalmi méretekben - egyoldalú, hiszen ez nehezíti a tisztánlátást, károsan befolyásolja a tehetségek kibontakozását, a helyes pályaválasztást stb. Ugyanakkor az életszínvonal növekedéséhez, a civilizált élethez, a kultúra és a művészetek, valamint az egészséges élet és a sport finanszírozásához, a környezetvédelemhez stb., erős, korszerű, hatékony gazdaság kell. Ez pedig nem képzelhető el jól képzett, magas szintű természettudományos és technikai ismeretekkel rendelkező tervezők, irányítók, szakmunkások és racionálisan gondolkodó állampolgárok nélkül.
Alapgondolatok, rendezőelvek, célok, feladatok
A NAT és a középszintű érettségi követelmények által meghatározott feladataink sikeres teljesítéséhez, a kerettantervrendszerünk egészére vonatkozó alapgondolatok és rendezőelvek mellett célszerű kiemelni a műveltségi területünk sajátosságából adódó fontos szempontokat és egyéni hangsúlyokat is.
A természettudományok tanulásának-tanításának jelenlegi nehéz helyzetében az jelenthet megoldást, ha a kétszintű érettségi, a NAT és a kerettantervek bevezetésével járó új lehetőségeket okosan használjuk fel, pl.:
- Az alapóraszámok felhasználásánál a minden tanuló számára fontos, a későbbi élethivatástól független általános műveltség természettudományos részének megalapozását, és az ehhez jól illeszthető nevelési feladatokat tűzzük ki célul. (Az egyéni élethivatásokra, a közép- és emelt szintű érettségire történő felkészítésre ugyanis külön óraszám áll rendelkezésünkre.)
- Az általunk is befolyásolható tananyag mennyiségét és feldolgozásának mélységét a - tanulóink képességének megfelelően - a tanulhatóság keretei között tartjuk.
- Az eddig alkalmazott jó módszerek mellett (pl. tanulói és tanári kísérletek elvégzése, közös elemzése; a tanulók meglevő tapasztalataira, tudásrendszerére építés stb.) a mai körülményeknek megfelelő, az önálló tanulást irányító, segítő, új, hatékony módszereket is alkalmazunk.
- Tantárgyunkat fogalomrendszerében, szemléletében, a tanulás-tanítás időrendjében, a közös lényeghez kapcsolásában az iskolán belül is tudatosan összehangoljuk a többi tantárggyal.
A tanulók helyes (nemcsak természettudományos) szemlélet- és gondolkodásmódjának kialakítása szempontjából alapvető fontosságú, ha:
- Természettudományos bizonyítékokkal megmutatjuk, hogy az anyagi világ egységes, aminek a különféle tudományágak (tantárgyak) csak a különböző területeit, eltérő szempontok szerint, sajátos módszerekkel vizsgálják. A tantárgyak összehangolása ilyen szempontból is fontos.
- Elősegítjük, hogy a tanulók megismerjék a környezetükben, majd szélesebb körben található legfontosabb anyagokat, ezek „szerkezetét”, a növény- és állatfajtákat, ezek legjelentősebb tulajdonságait.
- Tudatosítjuk, hogy mind a társadalomban, mind az élő és élettelen természetben változás mindig kölcsönhatás közben jön létre, ezért előnyös, ha nem elkülönítve, hanem rendszerben szemlélve vizsgáljuk a természeti jelenségeket. Elhelyezzük az embert és az emberiséget, mint ennek a nagy rendszernek egy fontos elemét, és megmutatjuk a természet és az ember közötti sokrétű kölcsönhatásokat és az ezekből származó felelősségünket.
- Figyelünk arra, hogy a tanulók szűkebb és tágabb értelemben is tudjanak térben, időben tájékozódni.
- Arra törekszünk, hogy a természettudományos nevelés eredményeként a tanulókban kialakuljon olyan általános tudás, amely az élet hétköznapi folyamataiban, az állampolgári léttel összefüggő döntésekben biztonsággal használható.
Tanítványaink érdeklődésének felkeltése nélkül nem lehet sikeres sem oktató, sem nevelő munkánk, aminek egyik jelentős része a személyiségfejlesztés.
Ezért:
- Törekedjünk arra, hogy tanítványainkban érdeklődést, kíváncsiságot keltsünk az élő és élettelen természet megismerése iránt, hogy e téren sikerélményük legyen, megszeressék a természettudományos tantárgyakat, mert csak így lehet eredményes a velük végzett közös munkánk a természet megismerésében, megszeretésében, a környezettudatos gondolkodásmód kialakulásában.
- Használjuk ki a természettudományok tanulásában levő kiváló lehetőségeket a megismerési, összehasonlítási, megkülönböztetési gondolkodási, absztrakciós, önálló tanulási, szervezési, tervezési, döntési stb. képességek fejlesztéséhez.
- A pozitív személyiségjegyek erősítésében használjuk fel mind a manipulatív, kísérleti, mind az értelmi, logikai feladatokat, mert azok érdeklődést, tartós figyelmet, türelmet, összpontosítást, objektív ítéletalkotást, mások véleményének figyelembe vételét, helyes önértékelést stb. kívánnak, és így fejlesztik azokat.
- Jussunk el addig, hogy tanulóink a tudásukat alkalmazni is tudják, lássák az elméletei tudás és a gyakorlat nélkülözhetetlen kapcsolatát.
Kiemelt fejlesztési feladataink
A NAT-ban az olvasható, hogy: „A kiemelt fejlesztési feladatok az iskolai oktatás valamennyi elemét áthatják, elősegítik a tantárgyközi kapcsolatok erősítését, a tanítás-tanulás szemléleti egységét, a tanulók személyiségének fejlődését.” Mindezek elemei azonban eltérő módon és eltérő hatékonysággal érvényesülhetnek a különféle tantárgyak területén.
A Hon- és népismeret megalapozását nem szabad csak egy „modultantárgyra” bízni. A természettudományos tantárgyaknak sajátos lehetőségük van ezen a területen is. Nemzeti kultúránk nagy múltú emlékeinek jelentős része a természettudományokhoz kötődik. A kiemelkedő tudósok és tudományos eredmények bemutatása mellet az egyszerű emberek kézműipari alkotásainak ismerete is része nemzeti kultúránknak, jól szemlélteti az egyes korokra jellemző életmódot és a fejlődést.
Az európai azonosságtudat kialakítását segítheti a természettudományok területén alkotó tudósaink és céh „legényeink” évszázados kapcsolatának, nem elhanyagolható kölcsönhatásának, az egymásra utaltságnak bemutatása Európával, sőt a világgal.
A környezeti nevelés legfontosabb területe a természettudományok tanítása, hiszen itt alakítható ki az olyan környezettudatos gondolkodásmód, amelyben szakmai ismeretre épül mind az egyénekben, mind a közösségekben kialakuló objektív szemléletmód és a problémák érzelmi megközelítése.
Az információs és kommunikációs kultúra elsajátítása lassan mindenkinél a boldogulás feltételévé válik. Ezért a közeljövőben már mindenkinek rendelkeznie kell azzal a képességgel, amely alkalmassá teszi az egyént az információ megtalálására, megértésére, szelektálására, elemzésére, értékelésére, felhasználására, közvetítésére stb. E képességek birtokában lehet ugyanis megszerezni a mai világ megismerését, megértését, a benne való eligazodást, a tanulást, az emberi kapcsolatokat, az együttműködést, a társadalmi érintkezést elősegítő információkat. Mindezen képességek elsajátítására kiváló lehetőségeket biztosít a természettudományos tantárgyak okos tanulása-tanítása.
A testi és lelki egészség tudatos, aktív cselekvésre épülő biztosítása elképzelhetetlen biológiai, kémiai, fizikai ismeretek nélkül.
A természettudományos tantárgyak tanulása sajátos módszereket igényel. Ennek elsajátítása nélkül szegényesebb és kevésbé hatékony lenne az emberek ismeretszerzése, még más, pl. a humán témák területén is.
A jelenlegi aránytalan pályaválasztási törekvések különösen szükségessé teszik, hogy a gazdasági élet termelői területének lehetőségeit is megismerjék a tanulók. Itt elsősorban a természettudományos tantárgyaknak van feladata és lehetősége.
Javaslat műveltségi területünk tantárgyi rendszerére
Műveltségi területünk céljainak és feladatainak megvalósítására - javaslataink alapján - többségében hagyományos tantárgyi keretek között kerül sor. A természetismeret tanítását - az 5. és 6. tanévben - azonban több változatban is felkínáljuk, összevont keretek között és külön tantárgyanként is. Így ezen a területen a következő kerettantervek kidolgozására került sor.
5. tanév: Természetismeret, ahol e téma:
- biológiai és földrajzi jellegű cél és feladatrendszerének egy tantárgyon belüli, heti 2 tanórás feldolgozására kelült sor, vagy
- külön heti 1 tanórás biológia és 1 tanórás földrajz tantárgyi keretek között végezhető el ez a munka.
- a Földünk és környezetünk műveltségi terület is két változatban került kidolgozásra.
6. tanév: Természetismeret:
- egy tantárgyként heti 3 tanórában tanítható, ha van megfelelő felkészültségű tanár (a biológia, földrajz, fizika, kémia alapismeretek összevonásával), vagy
- két külön tantárgyként, heti 2 órában biológiai, földrajzi alapismeretek, illetve heti 1 órában fizikai és kémiai alapismeretek címen feldolgozva.
- Itt is megjelenik a Föld, amelyen élünk változat.
7. és 8 tanévben: A biológia, fizika, kémia, önálló tantárgyként jelenik meg. A földrajra két változatban tettünk javaslatot.
9. tanév: A fizika, kémia és biológia tanterv a gimnáziumok számára készült. A Földünk és környezetünk műveltségi terület feldolgozására itt is két változatban készítettünk kerettantervet.
10. tanév: A biológia, fizika és kémia önálló tantárgyként (a gimnáziumok és a fizika, kémia igényes szakközépiskolák számára) jelenik meg. Földrajzból itt is két változatban készítettünk kerettantervet.
11. tanév: A biológia és fizika önálló tantárgyként került feldolgozásra, illetve minden tantárgy mindkét szintű érettségijére történő felkészítéséhez 1,5-3 órában készítettünk kerettantervet.
12. tanév: Biológia önálló tantárgyként és minden tantárgy mindkét-szintű érettségiére történő felkészítéséhez heti 1,5-3 órában készítettünk kerettantervet.
TERMÉSZETISMERET
5-6. évfolyam
A. változat
ALAPGONDOLATOK, RENDEZŐELVEK
A természetismeret, a környezetismeret 1-4. évfolyamán elsajátított ismeretekre, készségekre, képességekre épülve alapozza a 7. évfolyamtól induló természettudományos tárgyak, a biológia, a fizika, a kémia, valamint a Földünk és környezetünk műveltségi területéhez tartozó földrajz tanítását. Így mintegy hídként teremt kapcsolatot az elsősorban tapasztalati úton szerzett elemi és a magasabb absztrakciós szintű ismeretek között.
A tantárgy tudástartalmának elsajátítása, összefüggéseinek feltárása során megalapozódik a tanulók természettudományos szemlélete, formálódik világképe, mely szükséges a természeti és társadalmi környezetben való eligazoláshoz, boldoguláshoz. A tantárgyi ismeretek elrendezése, feldolgozási módja biztosítja a tanulói, kompetenciák optimális fejlesztését.
Ezért a természetismeret tanítása során prioritást kap a testi és lelki egészség, a hon- és népismeret, a környezeti nevelés és a kommunikációs kultúra feladatainak megvalósítása. Központi feladattá válik a megismerési képességek, a gondolkodás fejlesztése, a személyes értékek tudatosítása és a tanulást segítő érzelmi és motivációs tényezők megerősítése.
A fenti feladatok megvalósítása érdekében válogatódott ki a tananyag, melynek bővülését az életkori sajátosságok határozzák meg. A különböző tudományterületek kapcsolódását, egymásra épülését összehangolásuk biztosítja, mely fokozatosan halad a 7. évfolyamon bekövetkező különválás felé. Ezen elvek szerint követik egymást a témakörök és rendeződnek a tanítási egységek. Így a megismerés mindig az egyszerűtől halad a bonyolult, a közelitől a távoli, az egyesből az általános felé. Közvetlen környezetünk élővilágánál azt is figyelembe vettük, hogy tanítása a vegetációs időszakhoz illeszkedjen (ősz, tavasz), mert csak így biztosítható az ismeretszerzés folyamatában oly fontos közvetlen tapasztalatszerzés.
Az 5. évfolyamon így a két biológia jellegű témakör közé ékelődnek a térképészeti, időjárási, talajtani ismeretek és a „Hazánk Magyarország” téma. A 6. évfolyamon erre épülnek a hazai tájak életközösségei, melyeket a Földön való tájékozódás, a változó földfelszín tananyaga, és ezt a fizikai alapismeretek követik. Ez utóbbi felépítés azonban csak akkor valósítható meg, ha van az iskolában olyan tanár, aki rendelkezik biológia, földrajz és fizika szak- illetve módszertani felkészültséggel, tehát vállalhatja heti 3 órában a témák összefogott tanítását. Ilyen tanár hiányában a 6. tanévben célszerű ezt a feladatot két összehangolt tantárgyra (egy, heti 2 órás természetismeretre (biológia, földrajz) és egy, heti 1 órás fizikai alapismeretekre) bontva megvalósítani.
A testi és lelki egészség kibontakoztatásában legfontosabb feladat az egészségnek, mint értéknek a tudatosítása. Ezt a tantárgy azzal segíti, hogy megláttatja a környezet és az életvitel szerepét az egészségmegőrzésben. Megismerteti a tanulókkal a zöldség és a gyümölcsfélék vegyszermentes termesztésének jelentőségét, a növényi és állati eredetű anyagok táplálkozásban betöltött szerepét. Kialakítja a velük kapcsolatos helyes vásárlói, fogyasztói magatartást, szokásrendszert.
A természetismeret, mint tantárgy része és segítője a környezeti nevelésnek, hiszen a közvetlen környezet és hazai tájak élővilága rendkívül szorosan kapcsolódik a 10-12 éves tanulók értelem- és érzelemvilágához. Így könnyen felismertethető annak szépsége, megláttatható változatossága, és veszélyeztetettsége. Tudatosítható az ember felelőssége és kialakítható a tanulók környezettudatos magatartása. Mindezek mellett a tantárgy cél- és feladatrendszere olyan iskolai programok szervezését jelöli meg feladatként, melyek biztosítják a közvetlen környezet és hazánk természeti értékeinek védelmében és gyarapításában való aktív részvételt.
Népünk eredményeinek, nemzeti kultúránk értékeinek megismeréséhez, a magyarságtudat fejlesztéséhez a hazai tájak és az épített környezet, valamint híres természettudósaink munkásságának és elért eredményeinek bemutatásával járul hozzá a tantárgy.
A természetismeret tanítása során feldolgozásra kerülő biológiai, földrajzi, fizikai és kémiai jellegű alapismeretek tartalma, elrendezése, feldolgozási módjai széleskörűen biztosítják a természettudományos megismerési képességek sokoldalú kibontakoztatását. Kiemelt módon fejlesztik a megfigyelő, elemző, összehasonlító képességeket, melyek a kommunikációs kultúra szerves részei. Mindezek mellett fontos a tanulók kritikai és kreatív olvasási képességének tudatos fejlesztése, mely jelentősen segíti a médiumokban való eligazodást és azok szelektív használatát.
A feladatok megvalósításához, a harmonikus személyiségfejlesztéshez, a reális és pozitív énkép kialakulásához elengedhetetlen a tanulói teljesítmények sokoldalú és rendszeres értékelése. Csak így tud a tanuló hasznos, értékes tagjává válni a közösségnek, mert ez tájékoztatja elért eredményeiről és jelzi számára az új feladatokat.
Értékelési elvek az 5-6. évfolyamon
Az értékelés leggyakoribb formái:
- Az önálló és csoportos tanulói tevékenység megfigyelés alapján történő értékelése.
- Szóbeli feleltetés.
- Írásbeli ellenőrzés: munkafüzet, feladatlap, témaközi, témazáró javítása, értékelése.
- Önálló (tanórán kívüli) megfigyelések, adatgyűjtések, „kutatások” megbeszélése, minősítése.
Értékelési szempontok:
- Elsajátították-e a legfontosabb tényeket, fogalmakat, szabályokat, törvényeket? Tudnak-e válaszolni egyszerű ténykérdésekre?
- Felismerik-e a jelenségeket, változásokat, kölcsönhatásokat, kölcsönható partnereket, ezek kapcsolatát?
- Felismerik-e az azonosságot, a hasonlóságokat, különbözőségeket?
- Tudnak-e adott tulajdonságok alapján csoportosítani? Illetve a megadott csoportoknál felismerik-e a halmazképző fogalmakat, szempontokat?
- Miként tudnak megfigyeléseket, kísérleteket, méréseket irányítássál, később önállóan elvégezni, ezek eredményeit feljegyezni, tapasztalataikról, megállapításaikról beszámolni? Hogyan használják a szaknyelvet?
- Milyen szintű a problémákat felismerő, megértő és megoldó képességük?
- Milyen mértékű önállósággal használják a megismerési algoritmusokat?
- Képesek-e a megismert tények, jelenségek, folyamatok elemzésére, az oksági összefüggések felismerésére, példákkal történő illusztrálására?
- Milyen szinten képesek ismereteik alkalmazására, mindennapokban való hasznosítására?
- Elsajátítottak-e megfelelő szintű önállóságot a megfigyelések, vizsgálódások, kísérletek végzésében és az eszközök balesetmentes használatában?
- Miként tudnak önállóan ismereteket szerezni, és társaikkal együttműködve dolgozni?
- Milyen mértékben vált személyiségük jellemzőjévé a permanens önművelődés igénye?
- Igénylik-e tanáruk segítségét az információhordozók kiválasztásában és használatában?
- Rendelkeznek-e az értő és kritikai olvasás megfelelő szintjével?
- Tudják és vállalják-e feladataikat a környezet, az egészségvédelemben?
Célok, feladatok
- A környezetismeretben elsajátított alapismeretek felelevenítése, rendszerezése.
- A tanulói kíváncsiság, érdeklődés felkeltése, a természettudományos ismeretek fontosságának, hasznosítási lehetőségeinek bemutatása.
- A tanulók korábbi és iskolán kívül szerzett tudásának, tapasztalatainak beépítése az új ismeretek rendszerébe.
- A természeti és társadalmi folyamatokban való tájékozódás kapcsán megismertetni a tanulókat szűkebb és tágabb környezetük természeti és társadalmi környezetének jellemzőivel.
- Megláttatni, és elemi szinten értelmeztetni a környezetben megfigyelhető és tapasztalható természeti jelenségek, folyamatok térbeli és időbeli változásait és a köztük lévő oksági összefüggéseket. Megértetni, hogy a változások csak kölcsönhatások közben jönnek létre.
- Tudatosítani, hogy az anyagok, testek, folyamatok tulajdonságait, változásait mennyiségekkel is lehet jellemezni.
- Olyan tanulói szemlélet, környezeti gondolkodás formálása, melyet a természet részeinek és egészének megőrzése iránti felelősség, szeretet és cselekvőkészség jellemez.
- Megismertetni és gyakoroltatni az egészséges és a környezettel harmonikus életviteli szokásokat.
- Biztosítani a tanulók aktív részvételét a tanítás-tanulás folyamatában, hogy
- megismerjék, elsajátítsák az ismeretszerzés, a tanulás elemi módszereit és technikáit,
- kialakuljon bennük a megfigyelések, kísérletek, megismerési módok iránti érdeklődés és a megvalósításhoz szükséges türelem, pontosság, kitartás képessége,
- gyakorolják az önálló egyéni és a társakkal együttműködő csoportos tanulás formáit,
- megteremtődjön számukra az örömteli ismeretszerzés és a pozitív tanulási élmény.
Mindezek segítségével formálódjon természettudományos szemléletük, világképük, fejlődjön gondolkodási képességük, gyarapodjanak pozitív személyiségjegyeik.
Fejlesztési feladatok
Felkelteni a tanulók érdeklődését élő és élettelen környezetük iránt. Fejleszteni az ismeretszerzéshez és feldolgozáshoz, szükséges képességeiket. Elsajátíttatni megszerzett tudásuk mindennapi életben való hasznosítását.
Mindehhez szükséges, hogy a tanuló:
- legyen képes a tárgyak, élőlények, jelenségek, folyamatok spontán és irányított megfigyelésére,
- ismerje fel és tudja kiválasztani a vizsgálódásokhoz, megfigyelésekhez szükséges anyagokat, eszközöket, szerezzen gyakorlatot takarékos és balesetmentes használatukban, tartsa be a vizsgálódás sorrendjét és idejét,
- szerezzen gyakorlatot a mindennapi életben előforduló mérésekben és mértékegységeik használatában,
- tudja értelmezni tapasztalatait, legyen képes e tapasztalatokból tanári segítséggel következtetéseket levonni, sajátítsa el - növekvő önállósággal - megfigyelései, vizsgálódási eredményének szakszerű elmondását, írásos rögzítését, és rajzos ábrázolását,
- tudjon eligazodni a világtájak és a térkép segítségével környezetében, sajátítsa el a térképolvasás elemi műveleteit, tudjon egyszerű térképvázlatot készíteni, és Magyarország térképén tájékozódni,
- szerezzen gyakorlatot a tárgyak, élőlények, jelenségek kölcsönhatások minőségi és mennyiségi jellemzőinek összehasonlításában, rendszerezésében,
- vegye észre az élő és élettelen világ legjellemzőbb összefüggéseit, keresse azok okait és értse ok-okozati kapcsolatait,
- tudjon ismereteket szerezni szöveges és képi információhordozókból, sajátítsa el az enciklopédiák, lexikonok egyszerű használatát,
- használja az ismeretek szerzése és reprodukálása során a megismerési algoritmusokat,
- legyen képes ismereteit, jártasságait, képességeit hasznosítani mindennapi életében,
- igényelje az esztétikus és egészséges környezetet, értékelje szépségeit,
- ismerje fel mikrokörnyezetében a környezetszennyezés veszélyforrásait, törekedjen káros hatásuk kialakulásának megelőzésére és a veszély elhárítására. Tudatosuljon benne saját egyéni felelőssége, környezetének jövőbeni alakulásáért,
- készüljön fel a természet megóvására, vegyen részt egészségi és környezetvédő programok megvalósításában.
Rendelkezzen a tanuló megfelelő mennyiségű és mélységű ismerettel az élő és élettelen világ anyagainak tulajdonságairól, mennyiségi arányairól. Ismerje az élő és élettelen anyag szerveződését, valamint az anyag szerkezetének, felépítésének és működésének összefüggéseit.
Ezért a tanuló:
- tapasztalati úton ismerje meg a környezetében előforduló legfontosabb szerves és szervetlen anyagok jellemző tulajdonságait, legyen képes a növényi és állati eredetű anyagok elkülönítésére,
- tudja, milyen a megismert termesztett növények, tenyésztett állatok termékeinek tápanyagtartalma és ezek ismeretében törekedjen az egészséges táplálkozásnak megfelelő étrend kialakítására,
- ismerje fel az élő anyag különböző megjelenési formáiban a hasonlóságokat, különbségeket, szerveződési szintjeik hierarchiáját,
- vegye észre, hogy az élő szervezetet felépítő anyagok mennyisége és szerkezete elválaszthatatlan a működéstől,
- tudjon egyszerű vizsgálatokat végezni a környezetében előforduló anyagok és kölcsönhatásaik megismerésében,
- ismerje a leggyakoribb környezetszennyezést okozó anyagokat, károsító hatásaikat, és törekedjen ezen szennyező anyagok felhalmozódásának megelőzésére, az esetleges károk csökkentésére.
A természeti jelenségek megismerése során legyen a tanulónak áttekintő képe a közismert jelenségek, a Föld és a földi élet múltbéli és jelenkori változásainak időbeliségéről. Tudja, hogy a földi világban minden állandó mozgásban, változásban van. A tájékozódáshoz az szükséges, hogy a tanuló:
- tudja és értse, hogy a természeti jelenségek, folyamatok időben játszódnak,
- ismerje fel környezetének változásaiban, kölcsönhatásaiban az idő szerepét,
- szerezzen gyakorlatot az idő becslésében, mérésében,
- legyen képes az élővilágban játszódó életfolyamatok, életszakaszok időtartamának reális becslésére
- tudja, hogy a természetben vannak megfordítható és nem megfordítható folyamatok,
- értse, hogy az idő múlásával nemcsak természeti, de társadalmi környezete is megváltozik.
A természeti jelenségek ismeretében a tanuló rendelkezzen megfelelő térbeli tájékozottsággal az őt körülvevő világban. Tudja, hogy a természet élettelen dolgait, élőlényeit meghatározott környezet veszi körül, így jelenségeik, folyamatait ebben játszódnak le. A térbeli tájékozódáshoz az szükséges, hogy a tanuló:
- ismerje környezetének határait, felszíni viszonyait, időjárását, vizeit, élőlényeit, emberi létesítményeit,
- rendelkezzen - három dimenzióban - a reális becslés, viszonyítás képességével,
- lássa a természetes és mesterséges tér hasonlóságait, különbségeit,
- tudja, hogy az élőlények elválaszthatatlanok az őket körülvevő környezetüktől, mert azzal szoros kölcsönhatásban élnek,
- ismerje a környezetében élő növények és állatok elterjedését, a megismert kultúrnövények fő termőterületét és a hazai életközösségek földrajzi helyét,
- ismerje a világtájakat, tudja ezeket a valóságban és a térképen azonosítani,
- tudjon tájékozódni lakóhelyén és annak környezetében, ismerje hazánk helyzetét Európában és a Földön,
- alkosson képet hazánk nagytájairól, a kialakulásukban résztvevő folyamatok vizsgálatával, természeti adottságaik és társadalmi-gazdasági jellemzőik közötti elemi összefüggések megértésével.
Legyen a tanuló tájékozott, és rendelkezzen megfelelő jártassággal a természettudományok alapjainak megismerésében. Lássa ezek 20. században bekövetkezett óriási fejlődését és meghatározó szerepét a Föld, valamint a földi élet jövőjében.
Ezért a tanuló:
- ismerje a természettudományos megismerésben a közvetlen tapasztalatszerzés szerepét, jelentőségét, és tudja, hogy ismereteit, folyóiratok, könyvek, rádió, televízió és az internet segítségével bővítheti,
- tudja, hogy a médiában téves nézetekkel is találkozhat, ezért megfelelő kritikával fogadja azokat,
- ismerje fel a természettudományok óriási szerepét az emberiség jelenkori problémáinak megoldásában és életkörülményeinek jobbításában,
- lássa és értékelje a természettudományok elért eredményeiben a kutatók, tudósok szorgalmát, heroikus munkáját,
- ismerje - a feldolgozott tananyaghoz kapcsolhatóan - hazánk természettudósait, legyen büszke eredményeikre, nemzetközi elismertségükre, családjában, környezetében törekedjen munkásságuk ismertetésére és hírnevűk öregbítésére.
5. évfolyam
Időkeret: Évi óraszám: 74
Heti óraszám: 2
Javasolt óraterv
Témák	Új tananyag 
feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Összefoglalás, 
ellenőrzés, hiánypótlás	Össz- 
óraszám	
Év eleji ismétlés			2	2	
I. Ősz a kertben	7	2	2	11	
II. Tájékozódás a környezetünkben és a térképen	5	1	1	7	
III. Az időjárás, az éghajlat és a talaj	4	2	2	8	
IV. Hazánk Magyarország	15	2	2	19	
V. Állatok a házban és a ház körül	7	3	2	12	
VI. Tavasz a kertben	8	1	2	11	
Év végi ismétlés			4	4	
Környezetünk élővilága
I. Téma: Ősz a kertben
Cél:
- Feleleveníteni, rendszerezni és alkalmaztatni a fás és lágyszárú növény testfelépítésének és működésének a Környezetismeret 1-4. évfolyamán elsajátított ismereteit.
- Megismertetni az egészséges táplálkozás szempontjából legjelentősebb gyümölcs és zöldségféléket.
- Megértetni a környezet és a szervezet oksági összefüggéseit.
- Felismertetni a gyümölcs és a zöldségfélék leggyakoribb kártevőit, kártételét és elsajátíttatni az ellenük való védekezés elemi ismereteit.
- Megismertetni az egészséges gyümölcs és zöldségfogyasztás szabályait.
- Tudatosítani az ember kiválogató, nemesítő munkájának jelentőségét, megismertetni a magyar kutatók munkásságát, eredményeit.
- Megláttatni a hasznos madarak szerepét, és tudatosítani a velük szembeni felelősségteljes magatartás fontosságát.
- Elsajátíttatni és gyakoroltatni a növények jellemzésének algoritmusát.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Legismertebb gyümölcsfáink: a szilvafa, almafa és a szőlő habitusa, jellegzetes szervei. Szőlőfajták. 

Legfontosabb zöldségfélék: paradicsom, paprika, uborka, fejeskáposzta, sárgarépa, petrezselyem jellegzetes szervei, egyedfejlődése. 
Gyümölcsfélék, zöldségfélék származása, termesztése, felhasználása. 

A gyümölcsös- és zöldségeskert kártevői: a peronoszpóra, monília, alma-, szilvamoly és a káposztalepke kártétele és az ellene való védekezés formái. 
Madárvédelmi, madártelepítési alapismeretek. 
Növényi eredetű anyagok vizsgálata.	Felismertetni a gyümölcsfákat lényeges megkülönböztető jegyeik alapján. 
Összehasonlítással feltárni a gyümölcsfák és szőlő hasonlóságait és különbségeit. 
Megismertetni híres gyümölcsnemesítőink nevét, munkásságát. 
Feltárni a zöldség- és gyümölcsfélék származása-igénye-termőhelye-termesztése, valamint szerveinek felépítése-működése és élettartama közti oksági összefüggéseket. 
Tudatosítani a megismert növények tápértéke és az egészséges táplálkozásban betöltött szerepe közti kapcsolatot. 
Elsajátíttatni az egészséges zöldség és gyümölcsfogyasztás szokásait. 
Megismertetni a kártevők életmódja-kártétele, valamint a gombakártétel és az időjárás közötti összefüggéseket. 
Tudatosítani a vegyszermentes védekezés fontosságát. 
Elsajátíttatni a madárvédelem évszakhoz kötődő tennivalóit. Madárkalács készítése. 
Felismertetni a vizsgálódáshoz szükséges anyagokat, eszközöket, elsajátíttatni balesetmentes használatukat. Gyakoroltatni a vizsgálódás menetét. Megismertetni a vizsgálódások leírásának, ábrázolásának és tapasztalataik rögzítésének formáját, módját.	
II. Téma: Tájékozódás a környezetünkben és a térképen
Cél:
- Kiterjeszteni a tanulók tájékozódásra vonatkozó ismereteit, továbbfejleszteni az ezekkel kapcsolatos készségeit.
- Megláttatni a térkép ábrázolásmódja és a valóság közötti összefüggést. Felismertetni a térképi ábrázolás korlátait.
- Megismertetni a térkép jelrendszerét és használatában megfelelő begyakorlottságot szereztetni a tanulókkal.
- Megalapozni a szemléleti térképolvasást. Fejleszteni az ismeretszerzési, feldolgozási képességeket a térképi ismeretek használatával.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A térkép. 
Világtájak a valóságban és a térképen.	A tájékozódással kapcsolatos ismeretek rendszerezése. 
A valóság és a térkép összevetése. 
Vázlatrajz készítése a lakóhelyről és környékéről.	
A domborzat és a vizek térképi ábrázolása. 
A megyetérkép. 
A tájékozódás gyakorlása Magyarország térképén.	Eligazodás a domborzati-vízrajzi, közigazgatási, egyszerű tematikus és a lakóhelyi környezetet ábrázoló térképeken. 
A térkép jelkulcsának használata. 
A térképolvasás lépéseinek alkalmaztatása a szemléleti térképolvasás szintjén.	
III. Téma: Az időjárás, az éghajlat. A talaj.
Cél:
- Kibővíteni, rendszerezni a tanulók időjárással kapcsolatos megfigyeléseit. Felismertetni az időjárási jelenségekben megjelenő törvényszerűségeket, kölcsönhatásokat.
- Megismertetni az időjárás elemeinek szerepét az időjárás alakulásában. Ráébreszteni a tanulókat az időjárás változékonyságára és az éghajlat viszonylagos állandóságára.
- Bemutatni hazánk éghajlatának jellemzőit. Jártasságot kialakítani az éghajlattal kapcsolatos információk feldolgozásában. (Tematikus térképek, diagramok.)
- A talaj jelentőségének felismertetése. A talajvédelem fontosságának megérttetése.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A levegő hőmérséklete és mérése. 

A szél és a csapadék. 

Időjárási térképek vizsgálata. 

Az időjárás és az éghajlat. 

Hazánk éghajlata. 

A talaj és vizsgálata.	Megfigyelésekkel, észlelésekkel nyomon követni az időjárás elemeinek térbeli és időbeli változásait, kölcsönhatásait. 
Kísérletekkel alátámasztani a természetben tapasztalható jelenségeket, folyamatokat. 
A halmazállapot változásokról tanultak összekapcsolása az időjárási jelenségekkel. 
Számításokkal alátámasztani a hőmérséklet napi, évi ingadozását, a középhőmérséklet alakulását. 
Tematikus térképek, diagramok elemzésével összegyűjteni hazánk éghajlatának jellemzőit. 
A talaj összetevőinek vizsgálata. A talaj és a növénytermesztés összefüggéseinek felismertetése. A talaj védelmének indoklása. 
Rendszeres megfigyelések, mérések, vizsgálódások végeztetése önállóan és csoportmunkában, tanári segítséggel.	
IV. Téma: Hazánk: Magyarország
Cél:
- A tájékozódás kiterjesztése a magyarországi nagytájakra. A kialakulásukban résztvevő folyamatok megértetése. Összefüggések megláttatása a kialakulásuk folyamatai és mai felszínük között.
- Képet adni az egyes tájak felszínéről, éghajlati jellemzőiről, vizeiről, legfontosabb környezeti értékeiről.
- Az alapvető földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok térbeli elhelyezése. A földrajzi környezetre kifejtett egyéni, társadalmi hatások és a belőlük adódó problémák felismerése - a megoldási módok keresése.
- A hazai tájak természeti és társadalmi-gazdasági értékeinek megismertetésével a hazánkhoz való kötődés alakítása, a nemzettudat fejlesztése, Magyarország nemzetközi hírnevének megismertetése, tudatosítása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Hazánk a Kárpát-medencében. 
1. Az Alföld. 
Nagykunság. 
Hortobágy. 
Kiskunság. 
Mezőgazdaság és élelmiszeripar hazánk legnagyobb táján. 
Települések az Alföldön. 
2. A Kisalföld. 
3. Az Alpokalja. 
4. A Dunántúli-dombság. 
5. A Dunántúli-khg. 
Élet a hegységekben. 
A Balaton. 
6. Az Északi-khg. 
Élet az Északi-khg.-ben és a medencékben. 
Az adott tájaknál a Hortobágyi-, Kiskunsági-, a Fertő-Hanság-, Balaton-felvidéki-, Őrségi-, Aggteleki- Nemzeti Park. 
(A többi a 6. évfolyam természetismeret tantervében: az erdő, a vizes élőhelyek, a mező életközösségeinél) 
Budapest.	Hazánk elhelyezése Közép-Európában, a Kárpát-medencében. 
A felszínfejlődés fő folyamatainak megértése a magyarországi tájak példáin. 
Kép kialakítása a nagytájakról, a földrajzi-környezeti tartalmú információk értelmezésével és feldolgozásával egyéni és csoportmunkában: 
- a lényeg kiemelésével, a hasonlóságok és különbségek észrevételével, 
- ábrák, képek adatsorok diagramok elemzésével, összehasonlításokkal, 
- tények, szöveges információk ábrázolásával, 
- következtetések megfogalmazásával. 
Az életmódban, szokásokban bekövetkezett változások érzékeltetése példák segítségével. 
A magyarországi nagytájak összehasonlítása. Hasonló és eltérő földrajzi jellemzőik megkerestetése. 
A társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatok kapcsolatainak, összefüggéseinek felismertetése példákon keresztül. 
Annak beláttatása, hogy a környezet megóvásáért mi is felelősek vagyunk. 
A személyes cselekvés gyakorlatának és lehetőségeinek vizsgálata konkrét példákon. 
Az alapvető szakkifejezések használata. A topográfiai fogalmak leolvasása a térképről, elhelyezése a munkatérképen. 
Gyűjtemények, tablók közös összeállítása közvetlen irányítással: a magyarországi tájakról, településekről, nemzeti parkokról, a fővárosról.	
V. Téma: Állatok a házban és a ház körül
Cél:
- Felismertetni az ember tudatos és tervszerű munkáját a háziasítás évezredes folyamatában.
- Bővíteni a tanulók tudását legfontosabb haszonállataink, a házban és a ház körül élő állatok szervezetének, életmódjának és hasznosításának ismeretében.
- Továbbfejleszteni természettudományos gondolkodásukat az oksági összefüggések felismertetésével, tudatosításával és magyarázatával.
- Megismertetni az egészséges és emberséges állattartás tudni- és tennivalóit.
- Formálni szemléletüket, értékrendjüket a tudomány szerepének és képviselőinek megítélésében.
- Továbbfejleszteni önállóságukat az ismeretszerzésben, megfigyelések, kísérletek végzésében, és gyakoroltatni az állatok szervezetével kapcsolatos megismerési algoritmusokat.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Háziasítás története. 

Legkedvesebb és legjelentősebb háziállataink: kutya, házimacska, házisertés, szarvasmarha, ló, házityúk, házikacsa testfelépítése, életmódja és hasznosítása. 

A háziállatok testanyagainak és termékeinek szerepe az ember táplálkozásában. 

A háziállatok tenyésztése.	Feltárni a házasítás életmódbeli változásainak következményeit és a fajtabővülés jelentőségét. 

Felismertetni a háziállatokat küllemi sajátosságaik és jellegzetes szerveik segítségével. 
Háziállatok szervezetével kapcsolatos megfigyelések, vizsgálódások végzése, feljegyzések készítése. 
Megértetni a szervek felépítése és működése, valamint az életmód és a szervezet oksági kapcsolatait. 

Megismertetni a tanulókkal az állati eredetű tápanyagok táplálkozásban betöltött szerepét és fogyasztásuk egészségvédelmi szabályait. Tudatosítani a helyes fogyasztói magatartás fontosságát, gyakoroltatni formáit. 

Elsajátíttatni az állattartás alapismereteit, kialakítani az emberséges bánásmód igényét és gyakorlatát.	
A házban és a ház körül élő állatok: házi veréb, füstifecske, házi egér, vándorpatkány élőhelye, külleme, testfelépítése, életmódja, kapcsolata az emberrel. 

Állatcsoportok: gerincesek, madarak, emlősök, ragadozók, patások, rágcsálók közös jellemzői. 

Állati eredetű anyagok vizsgálata. 

Pasteur, Hőgyes Endre, Koch Róbert munkássága.	Feltárni a házban és a ház körül élő állatok élőhelye-életmódja és szervezete közti összefüggéseket. 

Fejleszteni a tanulók rendszerező képességét az állatcsoportok közös tulajdonságainak összegyűjtésével, lényeges jegyeik kiemelésével. 

Továbbfejleszteni a tanulói önállóságot a vizsgálódások végzésében, tapasztalatainak rögzítésében. 

Bemutatni a tudomány eredményeit, kiemelkedő tudósok munkásságát. Anyaggyűjtés, kiselőadás készítése tanári segítséggel.	
VI. Téma: Tavasz a kertben
Cél:
- Felkelteni a tanulók érdeklődését a tavaszi kert életében bekövetkező változások és okaik iránt.
- Megláttatni a tavaszi kertben az élővilág szépségét, sokszínűségét és kapcsolatrendszerét.
- Bővíteni a tanulók növényszervezettani és táplálkozásbiológiai ismereteit.
- Megismertetni a kert állatainak szervezetét, életmódját és az életközösségben betöltött szerepét.
- Ráébreszteni a tanulókat a „hasznos” és „káros” élőlény egyoldalú (emberi szempontú) megítélésének helytelenségére.
- Felismertetni a termesztés során felhasznált vegyszerek veszélyét, a biokultúra meghonosításának fontosságát. Úgy formálni a tanulók szemléletét, hogy a biokultúra elkötelezett híveivé váljanak.
- Megfelelő szintű jártasság kialakítása a természettudományos megismerési módszerek használatában.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Élet a tavaszi kertben. 

A tavaszi kert dísznövényének: tulipán és haszonnövényeinek: vöröshagyma, burgonya, veteményborsó és bab testfelépítése élete és hasznosítása. 

A kert gyakori állatai: a földigiliszta, a májusi cserebogár, burgonyabogár testfelépítése, életmódja, kártétele és az ellene való védekezés. 
Gyűrűférgek, ízeltlábúak, rovarok, bogarak közös jellemzői. 
A biokultúra célja, lényege.	Megláttatni az éghajlat, a talaj és a növények életfolyamatainak összefüggéseit. 

Felismertetni a növényeket lényeges megkülönböztető jegyeik alapján. Alkalmaztatni a tanulók meglévő növényanatómiai és élettani ismereteit. Tudatosítani a növények tápanyagtartalma felhasználása és az egészséges táplálkozás közti kapcsolatokat. 

Feltárni az élőhely, az életmód és a szervezet, valamint az egyedfejlődés és a kártétel közti oksági összefüggéseket. 
Algoritmus használata az állatok jellemzése során. 

A megismert állatok rendszerezése. 

A vegyszermentes termesztés fontosságának tudatosítása.	
Követelmények a tanév végén
Az 5. évfolyam végén a tanuló:
- legyen képes a természeti formák, élőlények, egyszerű jelenségek, folyamatok megfigyelésére, tapasztalatainak összegzésére és ismertetésére,
- tudjon tanári irányítással egyénileg és csoportban dolgozni,
- legyen képes az élő és élettelen világ ok-okozati összefüggéseinek felismerésére, példákkal történő illusztrálására,
- használja megfelelő biztonsággal a szaknyelvet és az önálló ismeretszerzés megismert technikáit
- ismerje a térkép ábrázolásmódja és a valóság közötti kapcsolatot,
- a térkép jelkulcsának használatával igazodjon el - elemi szinten - Magyarország domborzati-vízrajzi, közigazgatási és egyszerű tematikus térképein,
- ismerje az időjárási elemek területi, időbeli változásai közötti összefüggéseket,
- fogalmazza meg, milyen az aktuális időjárás,
- tudjon különbséget tenni az időjárás és az éghajlat között,
- ismerje hazánk éghajlatának jellemzőit,
- ismerje fel a legfontosabb felszínformákat a valóságban és a térképen,
- ismerje fel leírásból, jellemző álló- vagy mozgóképről hazánk nagytájait. Értse a felszínük kialakulásában résztvevő folyamatok egymásutániságát, összhatását,
- tudjon példákat mondani a haza nagytájak természeti-társadalmi-környezeti értékeire,
- legyen képes felismerni, megnevezni és jellemezni az őszi és a tavaszi kertben megismert élőlényeket,
- ismerje és hasznosítsa a gyümölcs- és zöldségfélék táplálkozásban betöltött szerepét, fogyasztásuk egészségügyi szabályait,
- tudja, hogy a kert élőlényei környezetükkel és egymással szoros kapcsolatban, kölcsönhatásban élnek,
- ismerje az ember természetformáló munkáját a kultúrnövények kialakulásának és az állatok háziasításának folyamatában,
- ismerje fel és tudja jellemezni a megismert házi- és ház körül élő állatok küllemét, testfelépítését, életmódját és az emberhez való kapcsolatát,
- ismerje a háziállatok tenyésztésének célját és az egészséges állattartás ismérveit,
- rendelkezzen a növényi és állati termékek fogyasztásának elemi egészségügyi ismereteivel és gyakorlatával,
- sajátítsa el és használja a mindennapi életében a helyes fogyasztói magatartás ismereteit,
- törekedjen a kulturált és emberséges állattartás, valamint az állatvédelmi szabályok betartására,
- ismerje fel a környezetében tapasztalható környezetkárosító tevékenységeket, folyamatokat,
- értse és tudja, hogy élő és élettelen környezetének állapotáért ő is sokat tehet.
A földrajzi jellegű alapismeretek feldolgozásához használt topográfiai fogalmak felsorolása a földrajz 5. évfolyama számára készült tantervben található meg.
6. évfolyam
Időkeret: Évi óraszám: 111 óra
Heti óraszám: 3 óra
Javasolt óraterv

Témák	Új tananyag 
feldolgozása	Gyakorlás, 
kísérletezés, 
helyi igény	Össze- 
foglalás, 
ellenőrzés, hiánypótlás	Össz- 
óraszám	
Év eleji ismétlés			1	1	
I. Élet az erdőben	12	1	2	15	
II. Vizekben, vizek partján	8	1	2	11	
III. Füves területek élővilága	6	-	2	8	
IV. Tájékozódás Földön	10	3	3	16	
V. A változó földfelszín	12	3	2	17	
VI. Anyag, test, tulajdonság, mennyiség	7	2	2	11	
VII. Kölcsönhatás, változás	8	2	2	12	
VIII. Energia, energiaváltozás	7	2	2	11	
Év végi összefoglalás 			9	9	
Összesen	70	14	27	111	
Hazai tájak életközösségei
I. Téma: Élet az erdőben
Cél:
- Megláttatni a hazai erdők szépségét, sokszínűségét. Felkelteni a tanulók érdeklődését az erdei életközösség élőlényei, évszakokhoz kötődő változásai iránt.
- Fejleszteni a tanulók ökológiai szemléletét az erdő élőlényeinek és az életközösségben betöltött szerepük megismertetésével.
- Tudatosítani és megértetni az élőlény és a környezet, az életmód és a szervezet, a testfelépítés és a működés oksági összefüggéseit.
- Megismertetni a hazai erdők gazdasági értékét, veszélyeztetettségét.
- Érdeklődést kelteni hegyvidéki erdeink nemzeti parkjai iránt.
- Elsajátíttatni olyan magatartást, viselkedésmintát, mely az erdei életközösség védelmét szolgálja.
- Fejleszteni a tanulók felelősségtudatát és tenni akarását az erdő kincseinek megőrzése, gyarapítása érdekében.
- Lehetővé tenni aktív részvételüket erdővédelmi munkálatokban.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Hazai erdőségeink földrajzi helye, kialakulása, gyakori erdőtípusainak jellemzői. 
Az erdőszintek legjellemzőbb növényeinek: kocsánytalan tölgy, erdei fenyő, gyepürózsa, kökény, erdei pajzsika, seprűmoha, hóvirág faji jellemzői, igénye, testfelépítése és hasznosítása. 
Az erdő gombáinak: erdőszéli csiperke, gyilkos galóca testfelépítése, életmódja 
A gombafogyasztás szabályai. 

Gombák, mohák, harasztok, nyitvatermők, kétszikűek, zárvatermők. 

Az erdő állatainak: szarvasbogár, gyapjas lepke, koronás keresztes pók, közönséges kullancs, éti csiga, erdei egér, széncinege, nagy tarkaharkály, erdei fülesbagoly, róka, vaddisznó, gímszarvas faji jellemzői, testfelépítése, életmódja, élettere és szerepe az erdő életközösségében. 

Puhatestűek, ízeltlábúak, rovarok, bogarak, lepkék, pókszabásúak, gerincesek, madarak, emlősök. 

Az erdő szerepe, gazdasági jelentősége, veszélyeztetettsége. 

Hegyvidéki erdők nemzeti parkjai: Bükki NP, Duna-Ipoly NP. 

Az erdő élőlényeinek vizsgálata.	Tudatosítani a földrajzi helyzet, a környezeti tényezők, valamint a növények igénye és előfordulása közti oksági összefüggéseket. 
Felismertetni és a növényi algoritmus segítségével jellemeztetni az erdőszintek növényeit. 
Megláttatni a növények, növénytársulások hasonlóságait, különbségeit, életközösségben betöltött szerepét. 

Felismertetni az ehető és mérgező gombapárok hasonlóságainak veszélyét. 
Tudatosítani a gombák szerepét az életközösségben és a mindennapi életben. 
Megismertetni a gombafogyasztás szabályait, és beláttatni megtartásának fontosságát. 

A megismert élőlények besorolása a megfelelő rendszertani kategóriákba. 

Küllemi sajátosságaik alapján felismertetni és jellemeztetni a megismert állatokat. 
Feltárni a környezet-szervezet-életmód, valamint a szervek felépítése és működése közti oksági összefüggéseket. 
Tudatosítani az erdő élőlényeinek sokirányú kapcsolatrendszerét és szerepét az életközösségben. 
Erdei táplálékláncok összeállítása. 

A megismert állatok rendszerezése. 

Megláttatni az erdő hasznát, a bioszférában betöltött szerepét, bemutatni veszélyeztetettségét. 

Tudatosítani a nemzeti parkok szerepét, bemutatni értékeit. Kíváncsiságot ébreszteni megismerésükre, felkeresésükre. 
Elsajátíttatni a kulturált erdőjárás szabályait. 
Gyakoroltatni a vizsgálódásokhoz szükséges eszközök balesetmentes használatát, a vizsgálódás menetének és időrendjének betartását.	
II. Téma: A vizekben és a vizek partján
Cél:
- Felkelteni a tanulók érdeklődését a vizek és vízpartok sajátos életfeltételei és élőlényei irányt.
- Megláttatni a környezeti tényezők, az élőlények igénye és területi elrendeződésük összefüggéseit, valamint a vízi és a vízparti élőlények sokszínű kapcsolatrendszerét, elválaszthatatlanságát.
- Megérttetni az élőlények szervezetének és életmódjának hasonlóságaiban a környezethez való alkalmazkodás ökológiai magyarázatát.
- Felismertetni a folyók és állóvizek szerepét a bioszférában.
- Bemutatni a vízszennyezés forrásait és veszélyét, felismertetni a lokális vízszennyezés globális következményeit.
- Megismertetni a hazai vízi világ megőrzésére hivatott nemzeti parkok nevét, földrajzi helyét és természeti értékeit.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Vizek, vízpartok életfeltételei. 

Baktériumok, növényi, állati jellegű egysejtűek teste és élete. 

Vízben élő növények, állatok: fonalas zöldmoszat, hínáros békaszőlő, orvosi pióca, kecskerák, tavi kagyló, ponty, lesőharcsa külleme, testfelépítése, életmódja, táplálkozási kapcsolatai. 

A vízparti növénytársulások legjellemzőbb növényeinek fehér fűz, nád, fekete nyár és a vízpartok legjelentősebb állatainak: kecskebéka, vízisikló, tőkés réce, barna réti héja, vidra, gyötrő szúnyog, szitakötők külleme, testfelépítése, életmódja. 

Moszatok, egyszikűek, zárvatermők, gyűrűs férgek, puhatestűek, ízeltlábúak, rovarok, rákok, gerincesek, halak, kétéltűek, hüllők, madarak, emlősök közös tulajdonságai. 

A vízszennyezés forrásai, következményei. A vizek öntisztulása, védelme. 

Tavak, folyók területén kialakított nemzeti parkok: Fertő-Hanság NP., Duna-Dráva NP. természeti értékei. 

Híres természettudósaink: Kitaibel Pál és Hermann Ottó. 

A vízi világ élőlényeinek vizsgálata.	Összehasonlítással megláttatni a víz és a vízpart életfeltételeinek hasonlóságait és különbségeit. 

Felismertetni és jellemeztetni a megismert növény- és állatfajokat. 
A növényi és állati szervek felépítése és működése közti összefüggések megérttetése, bizonyítása. 
A vízi élethez való alkalmazkodás példákkal történő illusztrálása. 
Példákkal bizonyítani a vizek és vízpartok élőlényeinek sokrétű kapcsolatait. 
Érdekességek gyűjtése, kiselőadások készítése a megismert állatok életéről. 

A víz és a vízpart megismert élőlényeinek csoportosítása, rendszerezése. 

Megláttatni az édesvizek jelentőségét, és egyre növekvő veszélyeztetettségét. Megértetni, hogy a vizek öntisztulási folyamatai végesek. 

Kialakítani a nemzeti parkok meglátogatása iránti igényt. 

Kiselőadás készítése természettudósain életéről és munkásságáról. 

A fegyelmezett vizsgálódás és balesetmentes eszközhasználat gyakoroltatása.	
III. Téma: Füves területek élővilága
Cél:
- Megláttatni a korábban megismert életközösségek élőhelyei, életfeltételei és élőlényei közötti hasonlóságokat, különbségeket. Tudatosítani a különbségek okát.
- Megérttetni a kedvezőtlen környezet és az élőlények életmódja, alkalmazkodása közti összefüggéseket.
- Megismertetni az életközösség tipikus élőlényeit, táplálkozási kapcsolatait.
- Megláttatni a füves területek életközösségeinek szerepét, felismertetni élőhelyük szűkülésének és pusztulásának okait.
- Feltárni a természetes és mesterséges életközösség hasonlóságait és különbségeit.
- Megismertetni a legfontosabb szántóföldi növények igényét, testfelépítését, termesztését és hasznosítását.
- Vágyat ébreszteni a füves puszták nemzeti parkjainak felkeresésére.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Füves területek, környezeti tényezői, életfeltételei. 

A füves puszták jellegzetes növényeinek: angol perje, nádperje, pongyolapitypang, mezei zsálya és a parlagfű előfordulása, igénye, faji jellemzői. 

A mezőgazdasági kultúrnövények: búza, kukorica, napraforgó, cukorrépa habitusa, jellegzetes szervei, termesztése, hasznosítása. 
Egyszikűek, zárvatermők közös jellemzői. 

Az életközösség állatainak: olaszsáska, zöld lombszöcske, zöld varangy, fürge gyík, mezei nyúl, fácán, fehér gólya külleme, szervezete, életmódja, egyedfejlődése. 

Ízeltlábúak, rovarok, kétéltűek, hüllők, madarak, emlősök közös tulajdonságai. 

Az életközösség veszélyeztetettsége, gondozása, védelme. 

A Kőrös-Maros NP. és a Hortobágyi NP természeti értékei.	Értelmeztetni a környezeti tényezők, az életfeltételek és az élőlények életmódja közti összefüggéseket. 

Megismerési algoritmusok használata a növények jellemzésénél. 

Képek, újságcikkek gyűjtése a kultúrnövények gazdasági értékeiről, termesztéséről és feldolgozásáról. 

A megismert növények rendszerezése. 

Tudatosítani a kedvezőtlen életfeltételek és az élőlények alkalmazkodásának fontosságát és jelentőségét a faj fennmaradásában. 
A mező állatainak felismertetése, algoritmusok használata az állatok jellemzésénél. 

A mezei állatok besorolása a megismert rendszertani kategóriákba. 

Feltárni a füves élőhelyek területi szűkülésének veszélyét. 

Kedvet ébreszteni egy nemzeti park meglátogatására.	
IV. Téma: Tájékozódás a Földön
Cél:
- A tájékozódásról tanultak kiterjesztése a földgömbi ismeretek elsajátíttatásával.
- A tájékozódáshoz szükséges szempontok - irány és távolság - megerősítése a fölrajzi fokhálózat megismertetésével, használtatásával.
- A térbeli elvonatkoztatás képességének továbbfejlesztése árnyaltabb és biztonságosabb képzetek kialakításával.
- A természettudományos gondolkodáshoz szükséges képességek alapozása a természeti folyamatok, összefüggések, törvényszerűségek megismertetésével.
- A kulcskompetenciákkal kapcsolatos képességek alapozása.
- Az értelmes, összefüggésekre épülő tanulás eljárásainak gyakoroltatása a tankönyvi és egyéb információhordozók felhasználásával.
- A tanulás iránti motiváció felkeltése, fenntartása örömteli tanulási élményekkel.
- A környezettudatos magatartás alapozása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Mi van a Föld felszínén? 

A szélességi körök. A hosszúsági körök. A földrajzi fokhálózat 

Kontinensünk Európa, hazánk helye Európában. 

A nappalok és éjszakák váltakozása. 

Éghajlati övezetek. 

Az éghajlatot alakító, módosító tényezők. 

Európa éghajlatai.	

Bővíteni a tájékozódással kapcsolatos ismereteket a földrajzi fokhálózat megismertetésével. 

Hazánk földrajzi helyzetének meghatározása. A helymeghatározás lépéseinek begyakoroltatása. 

A Föld mozgásai és a napi, évi időszámítás közötti összefüggések megláttatása. 
Megismertetni a tanulókat a Föld gömb alakjával és a gömb alak miatt kialakuló éghajlati övezetességgel. 

A Föld Nap körüli keringésének és a tengelyferdeség szerepének felismertetése az évszakok kialakulásában. 
Az égitestek (Nap, Föld) helyzetének modellezése a különböző napszakokban és évszakokban. 
A Nap napi és évi látszólagos mozgásának megfigyeltetése az égbolton. 
Az éghajlati övezetek jellemzése. 
Az éghajlatot kialakító tényezők hatásának megfigyeltetése diagramokon és tematikus térképeken.	
V. Téma: A változó földfelszín
Cél:
- Kibővíteni, rendszerezni a tanulók felszínformákra vonatkozó ismereteit. Felismertetni a földfelszín változásait okozó fizikai, kémiai jelenségeket.
- Megérttetni a változások törvényszerűségeit a külső erők felszínformálása kapcsán. Megismertetni a felszínformák kialakulásának folyamatát, a talaj keletkezését.
- A környezetben lejátszódó folyamatok időbeliségének felismertetése.
- Észrevetetni az emberi tevékenység felszínformáló hatását.
- Alakítani a tanulók felelős magatartását a táj, a környezet megóvása érdekében.
- Felkelteni érdeklődésüket a földrajzi-környezeti adottságok iránt.
- Az információhordozók használatában való begyakorlottság alakítása egyéni és csoportmunkák során.
- Az alapvető szakkifejezések megismertetése és helyes használatának gyakoroltatása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A hegységek keletkezése: 
- gyűrthegységek, 
- röghegységek, 
- vulkáni hegyek. 
A síkságok (alföldek) kialakulása. 
A földfelszín kőzetei. 
A kőzetek vizsgálata. 
A talaj keletkezése. 
Talajfajták. 
Folyóvizek, állóvizek. 
Felszín alatti vizek. 
A víz körforgása. 
A belső és a külső erők.	Oksági kapcsolatok felismertetése a fizikai, kémiai változások és a földrajzi jelenségek között. 
A földfelszínnel és kialakulásával kapcsolatos konkrét fogalmak kialakítása, kísérletekkel, megfigyelésekkel, elemzésekkel, általánosításokkal. 
A fogalmak közötti kapcsolatok észrevétetése. 
Csoportosítások, rendszerezések végzése - tanári segédlettel. 
A földfelszín kialakulásában résztvevő folyamatok értelmezése, leírása - egyidejűségük, egymásutániságuk érzékeltetése. Rajzos ábrázolásuk. 
A szakkifejezések pontos használata. 
Tájékozottság alakítása az információhordozók önálló használatában: 
homokasztali munkákban, kép-, ábraelemzésekben, egyszerű kőzet és talajvizsgálatokban, tematikus térképek leolvasásában. 
Az együttműködés készségeinek alakítása az ismeretszerzésben, az ismeretek feldolgozásában, alkalmazásában.	
A földrajzi jellegű alapismeretek feldolgozásához használt topográfiai fogalmak felsorolása a földrajz 6. évfolyama számára készült tantervben található meg.
VI. Anyag, test, tulajdonság, mennyiség
Célok és feladatok
- Konkrét esetekben megkülönböztetni az anyagot és a testet.
- Kapcsolatot teremteni az anyag általános szóhasználata és környezetünk legfontosabb, konkrét anyagai között. Az absztrakciós képesség erősítése.
- Kísérleti tapasztalatra építve „elhitetni”, hogy az anyag részecskeszerkezetű, és ezt később magyarázóelvként elfogadni. A logikus gondolkodás gyakoroltatása, erősítése. A modell szó és fogalom megismertetése.
- Egységes szemléletű rendszerbe foglalni, a személyes tapasztalatok alapján már ismert, halmazállapotokat és azok megváltozását. Különféle anyagok halmazállapot-változásánál a közös jellemzők felismertetése és megfogalmazása. Általánosítás. A rendszerben gondolkodás erősítése.
- Felismertetni, hogy ugyanaz az anyag többféle halmazállapotban is megjelenhet, így a gázok, tehát a levegő is anyag. Logikus gondolkodásra késztetés.
- Megmutatni a különbséget az olvadás és oldódás között. A különbségek felismerése, kiemelése.
- Kialakítani a kapcsolatot a test - tulajdonság - mennyiség összetartozó, de különböző lényegű fogalmi hármasa között. Tudatosítani a különbséget a tulajdonság és az annak mértékét jellemző mennyiség között. Megkülönböztetés.
- Megismertetni a mennyiség, mérőszám, mértékegység kapcsolatát és szerepét a tulajdonságok jellemzésében.
- Egyéni és közös munka közben megértetni néhány egyszerű mérés lényegét, célját és módszereit. A koncentráló-, az alkalmazkodóképesség, az önfegyelem erősítése és a kézügyesség javítása a közösen végzett munka által.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Anyagok és testek (tárgyak). 

Az anyag részecske szerkezete 

Halmazállapot, halmazállapot-változások fogalma és kísérleti bemutatása. 
Az oldódás és lepárlás fogalma és kísérleti bemutatása. 

A testek néhány ismert tulajdonsága és azok mennyiségi jellemzése. (l; A; V; t) 

A testek tehetetlensége. A tömeg fogalma és mérése. 
A sűrűség kvalitatív fogalma és kapcsolata az úszással, lebegéssel, elmerüléssel.	Összehasonlítás, megkülönböztetés, kézbevett konkrét tárgyak esetében 
Tapasztalatok felidézése, célirányos megfigyelés, kísérletezés közös elemzése. A megállapítások általánosítása. Modellalkotás, az absztrakció elemei. 
Köznapi ismeretekhez kapcsolni és rendszerezni a bemutató kísérletek tapasztalatait. 
A bemutatott kísérletek elemzése, a különbségek megállapítása és következtetések levonása a látottakból. Logikus gondolkozás 
A már tanultak új szempontú bővítése, általánosítása. A mérések és számolások gyakorlati megvalósítása. 
A tapasztalatok és kísérletek összekapcsolása. Fogalomalkotás elemi szintű absztrakcióval. 
Gondolati kísérletekre építés. Valós kísérlettek eredményeinek megfogalmazása. A látottak általánosítása. Gyakorlati alkalmazás.	
Követelmények
A tanuló:
- konkrét esetekben tudjon különbséget tenni a vizsgált testek anyagai között, azok szembetűnő jellemzői alapján,
- fogadja el, hogy az anyag részecskeszerkezetű, és ezt, a tanultak alapján, tudja magyarázóelvként felhasználni,
- ismerje fel a különféle halmazállapotokat, azok megváltozását, legyen képes ezeket megnevezni és jellemezni,
- egyszerű esetekben tudjon különbséget tenni az olvadás és az oldódás között,
- tudja, hogy a mennyiségekkel a tulajdonságok mértékét jellemezzük, ismerje ebben a cselekedetben a mérőszám és a mértékegység szerepét,
- legyen képes a már tanult, legegyszerűbb mérések önálló elvégzésére (hosszúság, űrtartalom, hőmérséklet, idő),
- rendelkezzen szemléletes képpel az anyagok sűrűségének lehetséges okairól, emlékezzen a sűrűség és az úszás, lebegés, elmerülés kapcsolatára.
VII. Kölcsönhatás, változás
Célok és feladatok
- Néhány egyszerű változási folyamat vizsgálatával, fokozatos felismerés közben a tanulók fogadják el, hogy változás csak a környezet hatására, kölcsönhatás közben jöhet létre. Megfigyelő-, lényegkiemelő- és általánosító képesség erősítése.
- Az eddig jártasság szinten végzett mérések (hőmérséklet, idő, hosszúság) önállóságának erősítése, közelítése a készség szint felé. Az önállóság és a tartós önfegyelem erősítése.
- A mozgásállapot-változást eredményező erőhatás és az (azt jellemző) erő fogalmának kvalitatív kialakítása, a meg levő tapasztalatokra és a tanulói kísérletekkel szerzett ismeretekre alapozva. Ok-okozati kapcsolatok felismertetése és megnevezése.
- Az erő mérésének és mértékegységének megismertetése praktikus (nem elméleti) megközelítésben, a már eddig is alkalmazott „gondolati ritmusnak” megfelelően.
- Az állapotváltozás kifejezés felismerés szintű értelmezése.
- Az erő - ellenerő, mint egy speciális kölcsönhatás jellemzőinek, kísérleti alapján történő felismertetése és értelmezése. Az eddig megszerzett ismeretek alkalmazása egy új konkrét esetben. A rendszerben gondolkodás erősítése.
- Tudatosítani, hogy a látszólagos „közvetlen távolhatást” a fizikai mezők közvetítik, és, hogy ezek ugyancsak anyagok. A mágneses, elektromos, gravitációs hatás anyagi eredetét elfogadtatni. Logikus következtetések gyakoroltatása, erősítése. A több területről szerzett konkrét ismeretek összekapcsolása, általánosítása.
- A fény közismert kölcsönhatásaiból annak anyagi voltára következtetni. 
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A testek hőmérséklete és hőmérséklet-változása (Termikus kölcsönhatás). 

Mozgás és mozgásállapot-változás (Mechanikai kölcsönhatás). 

Az erő fogalma és mérése. Erő-ellenerő. 

Mágneses kölcsönhatás. 

Elektromos kölcsönhatás. 

Gravitációs kölcsönhatás. 

A fény legfontosabb kölcsönhatásai.	Irányított kísérletetek elvégzése, közös elemzése és a legfontosabb megállapítások megfogalmazása. A kölcsönhatás szó kimondása. 
Az e témában szerzett köznapi tapasztalatok céltudatos felidézése. Részvétel ezek gondolati vizsgálatában és a kiemelt lényeg megfogalmazásában. 
A köznapi tapasztalatokból származó ismeretek magasabb szintre emelése kísérletek alapján. Általánosítás, absztrakció. 
Bemutató kísérletek elemzése. A mágneses mező létezésére következtetés a kölcsönhatásról eddig tanultak alkalmazásával. 
Bemutató kísérletek elemzése. Következtetéssel az elektromos mező létezésének felismerése. A két mező összehasonlítása. 
Köznapi tapasztalatok és a kölcsönhatásokról tanultak alapján felismerni a gravitációs mező létezését, e fejezet összefoglalása alapján észrevenni, hogy az anyagnak két fajtája van: a részecskeszerkezetű és a mező. Analógia, fokozatos absztrakció. 
A fény kölcsönhatásai alapján felismerni annak anyagi voltát és szerepét a földi életben.	
Követelmények
A tanuló:
- ismerje fel a termikus- és mechanikai kölcsönhatásokat, az azokban résztvevő partnereket, valamint tudja, hogy változás csak a test és a vele érintkező környezet kölcsönhatása közben jöhet létre,
- konkrét esetekben vegye észre a mozgás(állapot) megváltozása és az erőhatás kapcsolatát, ennek a folyamatnak a kölcsönhatás jellegét,
- tudja mennyiségileg jellemezni az erőhatásokat, tehát ismerje az erő fogalmát, annak mértékegységét. Ismerje az erőmérés módját rugós erőmérővel,
- vegye észre a mágneses, elektromos és gravitációs jelenségek kölcsönhatásjellegét, ismerje fel, hogy itt az egyik partner mező,
- fogadja el a mezők létezését, azok anyagi voltát és ezáltal azt, hogy az anyagnak két fajtája létezik, a részecskeszerkezetű és a mező,
- kölcsönhatásai alapján ismerje fel a fény anyagi voltát, értse a fény szerepét a földi életben.
VIII. Energia, energiaváltozás
Célok és feladatok
- Előkészíteni a természettudományok tanulását-tanítását és azon belül a mennyiségi jellemzéseket, leírásokat az egyik legfontosabb, legáltalánosabb megmaradó mennyiség, az energia elemi szintű értelmezésével.
- Megmutatni, hogy az energia alkalmas és ismerete elengedhetetlenül szükséges a természetben, valamint a gyakorlati életben lejátszódó változások, kölcsönhatások mennyiségi összehasonlításához.
- Kölcsönhatások kvalitatív elemzése alapján értelmezni az energia-megmaradás törvényét. Konkrét tapasztalatokból levont következtetések általánosítása.
- A munka fizikai fogalmának, mint az energiaváltozás egyik módjának értelmezése és kiszámítása a legegyszerűbb esetekben.
- Bemutatni egy mennyiség kiszámítására alkalmas képlet kísérletre alapozott megalkotásának gondolatmenetét. Absztrakciós képesség erősítése.
- Tudatosítani, hogy a fizikai mennyiségek közötti kapcsolat a matematika „nyelvén” is megfogalmazható. Kapcsolatteremtés a matematikai ismeretekkel.
- Kvalitatív szinten vizsgálni a termikus kölcsönhatások közben létrejött változásokat. Kísérletek elemezése, a közös lényeg (állapotváltozások, amelyek energiaváltozással jellemezhetők, hasonlíthatók össze) kiemelése.
- Értelmezni az egyszerűsített szóhasználatokat (pl. hőt vesz fel, hőt ad le, hőközlés stb.).
- Előkészíteni a kapcsolatot a kémiával a gyors és lassú égés tárgyalásával. Felhívni a figyelmet az égés hasznos voltára és általa okozott környezeti károkra, azok csökkentésének lehetőségeire és szükségességére. Erősíteni a felelősségtudatot a tanulókban önmaguk, embertársaik és a természet iránt.
- A hőjelenségek (hőtágulás, hővezetés) kvalitatív vizsgálata, a természetben és a gyakorlati életben játszott szerepük kiemelése.
- Megalapozni és fejleszteni a tanulókban - a tapasztalatokra és kísérletekre épülő - egyszerű képet a részecskeszerkezetű anyagról, annak jellemző tulajdonságairól, változási folyamatairól és mindezek szemléletes leírásairól. Erősíteni a fantáziát és az absztrakciós képességet.
- Megfigyelni környezetünk egyik legfontosabb anyagának” a víznek alapvető jellemzőit, rendellenes viselkedését és ennek kapcsolatát a természeti jelenségekkel. Ezzel erősíteni a tanuló megfigyelő, összehasonlító, következtető képességét.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az energia elemi szintű fogalma. 

A munkavégzés és a munka. 

A testek belső energiája. 

Az égés. 

Hőjelenségek: hőtágulás. A víz rendellenes viselkedése. 

Hőjelenségek: hőterjedés.	A különféle változások egyedi jellemzőiből, kísérletek elemzésével, felismerni a közöset és azt a mennyiségről tanultak alapján jellemezni. 
A fogalomalkotásról már meglevő tudás alkalmazása új területen. Kísérleti eredmények elemzése, általánosítása és matematikai megfogalmazása. (a fizikában először, kapcsolatteremtés a matematikában tanultakkal). 
Változások (részecskeszerkezetre épített) kvalitatív jellemzése, a kisebb, nagyobb egyenlő viszonyok felismerése. Absztrakció. 
A fizikában tanultak széles körű kiterjesztése gyakorlati példákon. Nyitás a kémia felé. 
Régi ismeret alapján új jelenség értelmezése. Kapcsolat a földrajzzal (pl. a szél), biológiával (pl. a talaj kialakulása, élet a jég alatt). 
Megfigyelés, értelmezés a részecskeszerkezettel és energiaváltozással. Kapcsolat a természeti és gyakorlati jelenségekkel.	
Követelmények
A tanuló:
- legyen jártas az egyszerű megfigyelések, kísérletek elvégzésében, elemzésében, és tudatosan törekedjen a lényeg felismerésére,
- értse az energia fogalom megalkotásának célját, szükségességét, és egyszerű esetekben legyen képes jellemezni a különféle állapotú testek energiáját és energia-változását a kisebb, nagyobb, egyenlő viszonyok szempontjából,
- tudja elmondani, jellemezni a már vizsgált konkrét kölcsönhatások közben „létrejött” energiaváltozásokat, gyakorlati példákon mutassa meg az energia-megmaradás törvényének teljesülését,
- ismerje fel a munkavégzési folyamatokat, legegyszerűbb esetben tudja kiszámítani a munkát, biztonsággal alkalmazza az energia mértékegységét,
- rendelkezzen a termikus kölcsönhatásokkal járó belsőenergia-változások kvalitatív összehasonlításához szükséges ismeretekkel,
- emlékezzen arra, hogy mind a gyors, mind a lassú égés kémiai folyamat, ami nélkülözhetetlen az élet szempontjából, de természetkárosító hatása is van, amit minden módon csökkenteni kell,
- vegye észre a víz legfontosabb tulajdonságainak és a földi életnek a kapcsolatát. Figyeljen fel az ezzel kapcsolatos környezetvédelmi feladatokra,
- tudja értelmezni a hőterjedés mindhárom változatát, és ismerje fel ezek szerepét mind a természetben, mind a gyakorlati életben.
Követelmények a 6. évfolyam végén
A 6. évfolyam végén a tanuló:
- legyen képes mérések, vizsgálódások önálló végzésére, a megszerzett tapasztalatok elemzésére, összegzésére és a mért adatok értékelésére,
- tudjon vizsgálatokat, egyszerű kísérleteket - leírás alapján - fegyelmezetten az érintésvédelmi, tűzvédelmi és balesetvédelmi szabályok betartásával végezni,
- használja megfelelő biztonsággal a szaknyelvet,
- legyen képes a konkrét tényektől, jelenségektől, összefüggésektől elvonatkoztatni, általánosítani,
- ismerje fel, értse, és tudja példákkal bizonyítani az élő és élettelen világ oksági összefüggéseit,
- tudjon tájékozódni a Földön: a kontinensek, óceánok egymáshoz viszonyított helyzetének meghatározásával, valamint a földrajzi fokhálózat segítségével,
- helyezze el Magyarországot Európában és a mérsékelt éghajlati övezetben,
- ismerje a Föld gömb alakja és az éghajlati övezetek kialakulása közötti oksági összefüggést,
- tudja megmagyarázni a Föld tengelykörüli forgásával a nappalok és éjszakák váltakozását,
- ismerje fel a Nap-Föld viszonyának modellezése segítségével a Föld Nap körüli keringése (tengelyferdesége) és az évszakok kialakulása közötti összefüggést,
- tudjon példákat mondani a földfelszín kialakulásában, a talaj keletkezésében résztvevő folyamatokra, ismerje fel egymásutániságukat vagy egyidejűségüket,
- ismerje a felszín, az éghajlat és a folyók jellemzői közötti összefüggéseket,
- ismertesse a víz körforgásának, a külső erők munkájának folyamatait,
- válasszon ki jellemzői alapján néhány könnyen felismerhető kőzetet,
- ismerje a hazai életközösségek területi elhelyezkedését, az élőhelyek környezeti tényezőit, életfeltételeit,
- ismerje fel, nevezze meg, és a megismerési algoritmusok segítségével tudja jellemezni hazánk életközösségeinek élőlényeit,
- ismerje az élőlények egymás közötti kapcsolatait, az életközösségben betöltött szerepét,
- értse és tudja példákkal bizonyítani az élőlények igénye és előfordulása; környezete, szervezete és életmódja, a szervek felépítése és működése közötti ok-okozati összefüggéseket,
- legyen képes az életközösségek élőlényeit a megismert rendszertani kategóriákba besorolni,
- tudjon egyszerű táplálékláncokat összeállítani,
- tudatosuljon benne a megismert élőhelyek és élőlények veszélyeztetettsége,
- ismerje a nemzeti parkok értékmegőrző szerepét és legjellemzőbb természeti kincseit,
- lássa a természet védelmének fontosságát,
- rendelkezzen környezettudatos szemlélettel és magatartással,
- ismerje és becsülje hazánk tudósainak életét, munkásságát,
- + a három fizikai jellegű fejezet végén levő követelmények.
Kimeneti követelmények a 6. évfolyam végén
A 6. évfolyam végén a tanuló:
- tudja, hogy az élőlények elválaszthatatlanok környezetüktől és egymással is szoros kapcsolatban élnek,
- ismerje közvetlen környezete és a hazai tájak életközösségeinek földrajzi helyzetét, életfeltételeit és legjellemzőbb élőlényeit,
- legyen képes küllemi sajátosságaik alapján az élőlények felismerésére, megnevezésére és jellemzésére,
- ismerje az élőlények életközösségben betöltött szerepét és táplálkozási kapcsolatait,
- tudjon egyszerű táplálkozási láncokat összeállítani,
- vegye észre, és tudja példákkal illusztrálni az életközösségekben megismert ok-okozati összefüggéseket,
- sajátítsa el az élőlények rendszerezéséhez szükséges ismereteket, és tudja a megismert élőlényeket megfelelő kategóriákba sorolni,
- ismerje hazánk természeti értékeit, lássa az élőhelyek és élőlények veszélyeztetettségét, érezzen irántuk felelősséget,
- mondjon példákat a megismert kölcsönhatásokra, folyamatokra: a felszínformálódásra, a felszín - vizek jellemzői; az éghajlat - (vizek) - természetes növénytakaró - talaj közötti összefüggésekre,
- legyen jártas a földrajzi-környezeti tartalmú információk értelmezésében, feldolgozásában: a lényeg kiemelésében, hasonlóságok és különbségek észrevételében; adatok, adatsorok, diagramok, ábrák elemzésében, tények, információk ábrázolásában,
- tájékozódjon elemi szinten, a térképen - Magyarország térképén; a földgömbön - a földrajzi fokhálózat segítségével,
- használja a térképet egyszerű földrajzi ismeretek megszerzésére,
- ismerje Magyarország nagytájainak leglényegesebb jellemzőit, tudjon példákat mondani a hazai tájak természeti és társadalmi-gazdasági-környezeti értékeire,
- sorolja fel és mutassa meg a földgömbön a kontinenseket, óceánokat,
- tudjon szemléletes képet adni az éghajlati övezetekről,
- tudja használni az élőhelyek és az élőlények megismerési algoritmusait,
- tudjon különbséget tenni az anyag és a test között,
- ismerje fel a különféle halmazállapotokat, ezek megváltozását, tudja ezeket megnevezni és jellemezni,
- emlékezzen a legismertebb mennyiségekre (hosszúság, terület, térfogat, idő, hőmérséklet) tudja ezeket alkalmazni, és méréssel vagy számolással, meghatározni,
- emlékezzen a tömeg mértékegységére, valamint a sűrűség, illetve az úszás és elmerülés kapcsolatára,
- vegye észre a legegyszerűbb kölcsönhatásokat és ezek résztvevőit,
- tudja, hogy az anyagnak két fajtája van: a részecskeszerkezetű és a mező,
- fogadja el, hogy változást a testen csak a környezete hozhat létre kölcsönhatás közben,
- ismerje az erőhatás és az erő kapcsolatát,
- emlékezzen a mágneses, elektromos, gravitációs alapjelenségekre,
- tudjon az energiáról, mint mennyiségről, ismerje mértékegységét,
- rendelkezzen a munkavégzéssel és a termikus kölcsönhatással járó energiaváltozások felismeréséhez és kvalitatív összehasonlításához szükséges alapvető ismeretekkel,
- ismerje fel az energia-megmaradást a már vizsgált egyszerű esetekben,
- emlékezzen a hőtágulásra, a víz rendellenes viselkedésére, és tudja megnevezni a hőterjedés különféle módjait,
- legyen jártas a megfigyelések, kísérletek eszközeinek kiválasztásában, balesetmentes használatában a leírt munkafolyamat fegyelmezett és pontos végzésében,
- tudjon tanári segítséggel méréseket, vizsgálódásokat végezni, tapasztalatait a megadott szempontok alapján összegezni,
- rendelkezzen életkorának megfelelő jártassággal az önálló ismeretszerzés módszerének használatában,
- rendelkezzen a környezettudatos magatartás elemeivel,
- tudjon különbséget tenni az anyag és a test között,
- ismerje fel a különféle halmazállapotokat, ezek megváltozását, tudja ezeket megnevezni és jellemezni.
- emlékezzen a legismertebb mennyiségekre (hosszúság, terület, térfogat, idő, hőmérséklet) tudja ezeket alkalmazni, és méréssel vagy számolással, meghatározni,
- emlékezzen a tömeg mértékegységére, valamint a sűrűség, illetve az úszás és elmerülés kapcsolatára.
- vegye észre a legegyszerűbb kölcsönhatásokat és ezek résztvevőit,
- tudja, hogy az anyagnak két fajtája van: a részecskeszerkezetű és a mező,
- fogadja el, hogy változást a testen csak a környezete hozhat létre kölcsönhatás közben,
- ismerje az erőhatás és az erő kapcsolatát,
- emlékezzen a mágneses, elektromos, gravitációs alapjelenségekre,
- tudjon az energiáról, mint mennyiségről, ismerje mértékegységét,
- rendelkezzen a munkavégzéssel és a termikus kölcsönhatással járó energia-változások felismeréséhez és kvalitatív összehasonlításához szükséges alapvető ismeretekkel,
- ismerje fel az energia-megmaradást a már vizsgált egyszerű esetekben,
- emlékezzen a hőtágulásra, a víz rendellenes viselkedésére, és tudja megnevezni a hőterjedés különféle módjait.
TERMÉSZETISMERET
5-6. évfolyam
B változat
Alapgondolatok, rendezőelvek
A természetismeret, a környezetismeret 1-4. évfolyamán elsajátított ismeretekre, készségekre, képességekre épülve alapozza a 7. évfolyamtól induló természettudományos tárgyak, a biológia, a fizika, a kémia, valamint a Földünk és környezetünk műveltségi területéhez tartozó földrajz tanítását. Így mintegy hídként teremt kapcsolatot az elsősorban tapasztalati úton szerzett elemi és a magasabb absztrakciós szintű ismeretek között.
A tantárgy tudástartalmának elsajátítása, összefüggéseinek feltárása során megalapozódik a tanulók természettudományos szemlélete, formálódik világképe, mely szükséges a természeti és társadalmi környezetben való eligazoláshoz, boldoguláshoz. A tantárgyi ismeretek elrendezése, feldolgozási módja biztosítja a tanulói készségek, képességek, kompetenciák optimális fejlesztését.
Ezért a természetismeret tanítása során prioritást kap a testi és lelki egészség, a hon- és népismeret, a környezeti nevelés és a kommunikációs kultúra feladatainak megvalósítása. Központi feladattá válik a megismerési képességek, a gondolkodás fejlesztése, a személyes értékek tudatosítása és a tanulást segítő érzelmi és motivációs tényezők megerősítése.
A fenti feladatok megvalósítására válogatódott ki a tananyag, melynek bővülését az életkori sajátosságok határozzák meg. A különböző tudományterületek kapcsolódását, egymásra épülését összehangolásuk biztosítja, mely fokozatosan halad a 7. évfolyamon bekövetkező különválás felé. Ezen elvek szerint követik egymást a témakörök és rendeződnek a tanítási egységek. Így a megismerés mindig az egyszerűtől halad a bonyolult, a közelitől a távoli, az egyesből az általános felé. Közvetlen környezetünk élővilágánál azt is figyelembe vettük, hogy tanítása a vegetációs időszakhoz illeszkedjen (ősz, tavasz), mert csak így biztosítható az ismeretszerzés folyamatában az 5. évfolyamon még oly fontos közvetlen tapasztalatszerzés. A két témakör közé ékelődnek a térképészeti, időjárási, talajtani ismeretek és Magyarország. A 6. évfolyamon erre épülnek a hazai tájak életközösségei, melyeket a Földön való tájékozódás és a változó földfelszín tananyaga követ.
A testi és lelki egészség kibontakoztatásában legfontosabb feladat az egészségnek, mint értéknek a tudatosítása. Ezt a tantárgy azzal segíti, hogy megláttatja a környezet és az életvitel szerepét az egészségmegőrzésben. Megismerteti a tanulókkal a zöldség és a gyümölcsfélék vegyszermentes termesztésének jelentőségét, a növényi és állati eredetű anyagok táplálkozásban betöltött szerepét. Felhívja a figyelmet felhasználásuk, vásárlásuk veszélyeire. Kialakítja az ezzel kapcsolatos helyes fogyasztói, vásárlói magatartást, szokásrendszert.
A természetismeret, mint tantárgy része és segítője a környezeti nevelésnek, hiszen a közvetlen környezet és hazai tájak élővilága rendkívül szorosan kapcsolódik a 10-12 éves tanulók értelem- és érzelemvilágához. Így könnyen felismertethető annak szépsége, megláttatható változatossága, és veszélyeztetettsége. Tudatosítható az ember felelőssége és kialakítható a tanulók környezettudatos magatartása. Mindezek mellett a tantárgy cél- és feladatrendszere olyan iskolai programok szervezését jelöli meg feladatként, melyek biztosítják a közvetlen környezet és hazánk természeti értékeinek védelmében és gyarapításában való aktív részvételt.
Népünk eredményeinek, nemzeti kultúránk értékeinek megismeréséhez, a magyarságtudat fejlesztéséhez a hazai tájak és az épített környezet, valamint híres természettudósaink munkásságának és elért eredményeinek bemutatásával járul hozzá a tantárgy.
A természetismeret tanítása során feldolgozásra kerülő biológiai, földrajzi, fizikai és kémiai jellegű ismeretek tartalma, elrendezése, feldolgozási módjai széleskörűen biztosítják a természettudományos megismerési képességek sokoldalú kibontakoztatását. Kiemelt módon fejlesztik a megfigyelő, elemző, összehasonlító képességeket, melyek a kommunikációs kultúra szerves részei. Mindezek mellett fontos a tanulók kritikai és kreatív olvasási képességének tudatos fejlesztése, mely jelentősen segíti a médiumokban való eligazodást és azok szelektív használatát.
A feladatok megvalósításához, a harmonikus személyiségfejlesztéshez, a reális és pozitív énkép kialakulásához elengedhetetlen a tanulói teljesítmények sokoldalú és rendszeres értékelése. Csak így tud a tanuló hasznos, értékes tagjává válni a közösségnek, mert ez tájékoztatja elért eredményeiről és jelzi számára az új feladatokat.
Értékelési elvek az 5-6. évfolyamon
Értékelés leggyakoribb formái
- Az önálló és csoportos tanulói tevékenység megfigyelés alapján történő értékelése.
- Szóbeli feleltetés.
- Írásbeli ellenőrzés: munkafüzet, feladatlap, témaközi, témazáró javítása, értékelése.
- Önálló (tanórán kívüli) megfigyelések, adatgyűjtések, „kutatások” megbeszélése, minősítése.
Értékelési szempontok
- Milyen szinten sajátította el a tanuló a különböző tudományterületek szaknyelvét?
- Milyen mértékű önállósággal használja a megismerési algoritmusokat?
- Képes-e a megismert tények, jelenségek, folyamatok elemzésére, az oksági összefüggések felismerésére, példákkal történő illusztrálására?
- Tudja-e megszervezett ismereteit csoportosítani, rendszerezni?
- Milyen szinten képes ismereteinek alkalmazására, mindennapokban való hasznosítására?
- Elsajátított-e megfelelő szintű önállóságot a megfigyelések, vizsgálódások, kísérletek végzésében és az eszközök balesetmentes használatában?
- Miként tud önállóan ismereteket szerezni, és társaival együttműködve dolgozni?
- Igényli-e tanára segítségét az információhordozók kiválasztásában és használatában?
- Rendelkezik-e az értő és kritikai olvasás megfelelő szintjével?
- Milyen mértékben vált személyiségének jellemzőjévé a környezet, az egészségvédelem és a permanens önművelődés igénye?
Célok, feladatok
A környezetismeretben elsajátított alapismeretek felelevenítése, rendszerezése.
A tanulói kíváncsiság, érdeklődés felkeltése, a természettudományos ismeretek fontosságának, hasznosítási lehetőségeinek bemutatása.
A tanulók korábbi és iskolán kívül szerzett tudásának, tapasztalatainak beépítése az új ismeretek rendszerébe.
A természeti és társadalmi folyamatokban való tájékozódás kapcsán megismertetni a tanulókat szűkebb és tágabb környezetük természeti és társadalmi környezetének jellemzőivel.
Megláttatni, és elemi szinten értelmeztetni a környezetben megfigyelhető és tapasztalható természeti jelenségek, folyamatok térbeli és időbeli változásait és a köztük lévő oksági összefüggéseket. Megértetni, hogy a változások csak kölcsönhatások közben jönnek létre.
Tudatosítani, hogy az anyagok, a testek, az élőlények tulajdonságait, változásait és a környezetben játszódó folyamatokat mennyiségekkel is lehet jellemezni.
Olyan tanulói szemlélet, környezeti gondolkodás formálása, melyet a természet részeinek és egészének megőrzése iránti felelősség, szeretet és cselekvőkészség jellemez.
Megismertetni és gyakoroltatni az egészséges és a környezettel harmonikus életviteli szokásokat.
Biztosítani a tanulók aktív részvételét a tanítás-tanulás folyamatában, hogy:
- megismerjék, elsajátítsák az ismeretszerzés, a tanulás elemi módszereit és technikáit,
- kialakuljon bennük a megfigyelések, kísérletek, megismerési módok iránti érdeklődés és a megvalósításhoz szükséges türelem, pontosság, kitartás képessége,
- gyakorolják az önálló egyéni és a társakkal együttműködő csoportos tanulás formáit,
- megteremtődjön számukra az örömteli ismeretszerzés és a pozitív tanulási élmény.
Mindezek segítségével formálódik természettudományos szemléletük, világképük, fejlődnek gondolkodási képességeik, gyarapodnak pozitív személyiségjegyeik.
Fejlesztési feladatok
Felkelteni a tanulók érdeklődését élő és élettelen környezetük iránt. Fejleszteni az ismeretszerzéshez és feldolgozáshoz, szükséges képességeiket. Elsajátíttatni megszerzett tudásuk mindennapi életben való hasznosítását.
Mindehhez szükséges, hogy a tanuló:
- legyen képes a tárgyak, élőlények, jelenségek, folyamatok spontán és irányított megfigyelésére,
- ismerje fel és tudja kiválasztani a vizsgálódásokhoz, megfigyelésekhez szükséges anyagokat, eszközöket, szerezzen gyakorlatot takarékos és balesetmentes használatukban, tartsa be a vizsgálódás sorrendjét és idejét,
- szerezzen gyakorlatot a mindennapi életben előforduló mérésekben és mértékegységeik használatában,
- tudja értelmezni tapasztalatait, legyen képes e tapasztalatokból tanári segítséggel következtetéseket levonni, sajátítsa el - növekvő önállósággal - megfigyeléseinek, vizsgálódási eredményeinek szakszerű elmondását, írásos rögzítését, és rajzos ábrázolását,
- tudjon eligazodni a világtájak és a térkép segítségével környezetében, sajátítsa el a térképolvasás elemi műveleteit, tudjon egyszerű térképvázlatot készíteni, és Magyarország térképén tájékozódni,
- szerezzen gyakorlatot a tárgyak, élőlények, jelenségek kölcsönhatások minőségi és mennyiségi jellemzőinek összehasonlításában, rendszerezésében,
- vegye észre az élő és élettelen világ legjellemzőbb összefüggéseit, keresse azok okait és értse ok-okozati kapcsolatait,
- tudjon ismereteket szerezni szöveges és képi információhordozókból, sajátítsa el az egyszerű enciklopédiák, lexikonok használatát,
- használja az ismeretek szerzése és reprodukálása során a megismerési algoritmusokat,
- legyen képes ismereteit, jártasságait, képességeit hasznosítani mindennapi életében,
- igényelje az esztétikus és egészséges környezetet, értékelje szépségeit,
- ismerje fel mikrokörnyezetében a környezetszennyezés veszélyforrásait, törekedjen káros hatásuk kialakulásának megelőzésére és a veszély elhárítására. Tudatosuljon benne saját egyéni felelőssége, környezetének jövőbeni alakulásáért,
- készüljön fel a természet megóvására, vegyen részt egészségi és környezetvédő programok megvalósításában.
Rendelkezzen a tanuló megfelelő mennyiségű és mélységű ismerettel az élő és élettelen világ anyagainak tulajdonságairól, mennyiségi arányairól. Ismerje az élő és élettelen anyag szerveződését, valamint az anyag szerkezetének, felépítésének és működésének összefüggéseit.
Ehhez szükséges, hogy a tanuló:
- tapasztalati úton ismerje meg a környezetében előforduló legfontosabb szerves és szervetlen anyagok jellemző tulajdonságait, legyen képes a növényi és állati eredetű anyagok elkülönítésére,
- tudja, milyen a megismert termesztett növények, tenyésztett állatok termékeinek tápanyagtartalma és ezek ismeretében törekedjen az egészséges táplálkozásnak megfelelő étrend kialakítására,
- ismerje fel az élő anyag különböző megjelenési formáiban a hasonlóságokat, különbségeket, szerveződési szintjeik hierarchiáját,
- vegye észre, hogy az élő szervezetet felépítő anyagok mennyisége és szerkezete elválaszthatatlan a működéstől,
- tudjon egyszerű vizsgálatokat végezni a környezetében előforduló anyagok és kölcsönhatásaik megismerésében,
- ismerje a leggyakoribb környezetszennyezést okozó anyagokat, károsító hatásaikat, és törekedjen ezen szennyező anyagok felhalmozódásának megelőzésére, az esetleges károk csökkentésére.
Az idő és a természeti jelenségek megismerése során legyen a tanulónak áttekintő képe a Föld és a földi élet múltbéli és jelenkori változásairól. Tudja, hogy a földi világban minden állandó mozgásban, változásban van. A tájékozódáshoz az szükséges, hogy a tanuló:
- tudja és értse, hogy a természeti jelenségek, folyamatok időben játszódnak,
- ismerje fel környezetének változásaiban, kölcsönhatásaiban az idő szerepét,
- szerezzen gyakorlatot az idő becslésében, mérésében,
- legyen képes az élővilágban játszódó életfolyamatok, életszakaszok időtartamának reális becslésére,
- tudja, hogy a természetben vannak megfordítható és nem megfordítható folyamatok,
- értse, hogy az idő múlásával nemcsak természeti, de társadalmi környezete is megváltozik.
A tér és a természeti jelenségek ismeretében a tanuló rendelkezzen megfelelő térbeli tájékozottsággal az őt körülvevő világban. Tudja, hogy a természet élettelen dolgait, élőlényeit meghatározott környezet, tér veszi körül, így jelenségeik, folyamatait itt játszódnak. A térbeli tájékozódáshoz az szükséges, hogy a tanuló:
- ismerje környezetének határait, felszíni viszonyait, időjárását, vizeit, élőlényeit, emberi létesítményeit,
- rendelkezzen - három dimenzióban - a reális becslés, viszonyítás képességével,
- lássa a természetes és mesterséges tér hasonlóságait, különbségeit,
- tudja, hogy az élőlények elválaszthatatlanok az őket körülvevő tértől, mert azzal szoros kölcsönhatásban élnek,
- ismerje a környezetében élő növények és állatok elterjedését, a megismert kultúrnövények fő termőterületét és a hazai életközösségek földrajzi helyét,
- ismerje a világtájakat, tudja ezeket a valóságban és a térképen azonosítani,
- tudjon tájékozódni lakóhelyén és annak környezetében, ismerje hazánk helyzetét Európában és a Földön,
- alkosson képet hazánk nagytájairól, a kialakulásukban résztvevő folyamatok vizsgálatával, természeti adottságaik és társadalmi-gazdasági jellemzőik közötti elemi összefüggések megértésével.
Legyen a tanuló tájékozott, és rendelkezzen megfelelő jártassággal a természettudományok megismerésében. Lássa ezek 20. században bekövetkezett óriási fejlődését és meghatározó szerepét a Föld, valamint a földi élet jövőjében.
Ehhez az szükséges, hogy a tanuló:
- ismerje a természettudományos megismerésben a közvetlen tapasztalatszerzés szerepét, jelentőségét, és tudja, hogy ismereteit, folyóiratok, könyvek, rádió, televízió és az internet segítségével bővítheti,
- tudja, hogy a médiában téves nézetekkel is találkozhat, ezért megfelelő kritikával fogadja azokat,
- ismerje fel a természettudományok óriási szerepét az emberiség jelenkori problémáinak megoldásában és életkörülményeinek jobbításában,
- lássa és értékelje a természettudományok elért eredményeiben a kutatók, tudósok szorgalmát, heroikus munkáját,
- ismerje hazánk természettudósait, legyen büszke eredményeikre, nemzetközi elismertségükre, törekedjen munkásságuk széleskörű ismertetésére és hírnevűk öregbítésére.
5. évfolyam
Időkeret: évi óraszám: 74
heti óraszám: 2
Javasolt óraterv
Témák	Új tananyag 
feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Össze- 
foglalás, 
ellenőrzés, hiánypótlás	Össz- 
óraszám	
Év eleji ismétlés			2	2	
I. Ősz a kertben	7	2	2	11	
II. Tájékozódás a környezetünkben és a térképen	5	1	1	7	
III. Az időjárás, az éghajlat és a talaj	4	2	2	8	
IV. Hazánk Magyarország	15	2	2	19	
V. Állatok a házban és a ház körül	7	3	2	12	
VI. Tavasz a kertben	8	1	2	11	
Év végi ismétlés			4	4	
Környezetünk élővilága
I. Téma: Ősz a kertben
Cél:
- Feleleveníteni, rendszerezni és alkalmaztatni a fás és lágyszárú növény testfelépítésének és működésének a Környezetismeret 1-4. évfolyamán elsajátított ismereteit.
- Megismertetni az egészséges táplálkozás szempontjából legjelentősebb gyümölcs és zöldségféléket.
- Megértetni a környezet és a szervezet oksági összefüggéseit.
- Felismertetni a gyümölcs és a zöldségfélék leggyakoribb kártevőit, kártételét és elsajátíttatni az ellenük való védekezés elemi ismereteit.
- Megismertetni az egészséges gyümölcs és zöldségfogyasztás szabályait.
- Tudatosítani az ember nemesítő, kiválogató munkájának jelentőségét, megismertetni a magyar kutatók munkásságát, eredményeit.
- Megláttatni a hasznos madarak szerepét, és tudatosítani a velük szembeni felelősségteljes magatartás fontosságát.
- Elsajátíttatni és gyakoroltatni a növények jellemzésének algoritmusát.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Legismertebb gyümölcsfáink: a szilvafa, almafa és a szőlő habitusa, jellegzetes szervei. Szőlőfajták. 

Legfontosabb zöldségfélék: paradicsom, paprika, uborka, fejeskáposzta, sárgarépa, petrezselyem jellegzetes szervei, egyedfejlődése. 
Gyümölcsfélék, zöldségfélék származása, termesztése, felhasználása. 

A gyümölcsös- és zöldségeskert kártevői: a peronoszpóra, monília, alma-, szilvamoly és a káposztalepke kártétele és az ellene való védekezés formái. 

Madárvédelmi, madártelepítési alapismeretek. 

Növényi eredetű anyagok vizsgálata.	Felismertetni a gyümölcsfákat lényeges megkülönböztető jegyeik alapján. 
Összehasonlítással feltárni a gyümölcsfák és szőlő hasonlóságait és különbségeit. 
Megismertetni híres gyümölcsnemesítőink nevét, munkásságát. 

Feltárni a zöldség- és gyümölcsfélék származása-igénye-termőhelye-termesztése, valamint szerveinek felépítése-működése és élettartama közti oksági összefüggéseket. 
Tudatosítani a megismert növények tápértéke és az egészséges táplálkozásban betöltött szerepe közti kapcsolatot. 
Elsajátíttatni az egészséges zöldség és gyümölcsfogyasztás szokásait. 

Megismertetni a kártevők életmódja-kártétele, valamint a gombakártétel és az időjárás közötti összefüggéseket. 
Tudatosítani a vegyszermentes védekezés fontosságát. 

Elsajátíttatni a madárvédelem évszakhoz kötődő tennivalóit. 
Madárkalács készítése. 

Felismertetni a vizsgálódáshoz szükséges anyagokat, eszközöket, elsajátíttatni balesetmentes használatukat. Gyakoroltatni a vizsgálódás menetét. 
Megismertetni a vizsgálódások leírásának, ábrázolásának és tapasztalataik rögzítésének formáját, módját.	
II. Téma: Tájékozódás a környezetünkben és a térképen
Cél:
- Kiterjeszteni a tanulók tájékozódásra vonatkozó ismereteit, továbbfejleszteni az ezekkel kapcsolatos készségeit.
- Megláttatni a térkép ábrázolásmódja és a valóság közötti összefüggést.
- Felismertetni a térképi ábrázolás korlátait.
- Megismertetni a térkép jelrendszerét és használatában megfelelő begyakorlottságot szereztetni a tanulókkal.
- Megalapozni a szemléleti térképolvasást.
- Fejleszteni az ismeretszerzési, feldolgozási képességeket a térképi ismeretek használatával.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A térkép. 
Világtájak a valóságban és a térképen. 
A domborzat és a vizek térképi ábrázolása. 
A megyetérkép. 
A tájékozódás gyakorlása Magyarország térképén.	A tájékozódással kapcsolatos ismeretek rendszerezése. 
A valóság és a térkép összevetése. 
Vázlatrajz készítése a lakóhelyről és környékéről. 
Eligazodás a domborzati-vízrajzi, közigazgatási, egyszerű tematikus és a lakóhelyi környezetet ábrázoló térképeken. 
A térkép jelkulcsának használata. 
A térképolvasás lépéseinek alkalmaztatása a szemléleti térképolvasás szintjén.	
III. Téma: Az időjárás, az éghajlat. A talaj.
Cél:
- Kibővíteni, rendszerezni a tanulók időjárással kapcsolatos megfigyeléseit.
- Felismertetni az időjárási jelenségekben megjelenő törvényszerűségeket, kölcsönhatásokat.
- Megismertetni az időjárás elemeinek szerepét az időjárás alakulásában.
- Ráébreszteni a tanulókat az időjárás változékonyságára és az éghajlat viszonylagos állandóságára.
- Bemutatni hazánk éghajlatának jellemzőit. Jártasságot kialakítani az éghajlattal kapcsolatos információk feldolgozásában. (Tematikus térképek, diagramok.)
- A talaj jelentőségének felismertetése.
- A talajvédelem fontosságának megérttetése.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A levegő hőmérséklete és mérése. 

A szél és a csapadék. 

Időjárási térképek vizsgálata. 

Az időjárás és az éghajlat. 

Hazánk éghajlata. 

A talaj és vizsgálata.	Megfigyelésekkel, észlelésekkel nyomon követni az időjárás elemeinek térbeli és időbeli változásait, kölcsönhatásait. 
Kísérletekkel alátámasztani a természetben tapasztalható jelenségeket, folyamatokat. 
A halmazállapot változásokról tanultak összekapcsolása az időjárási jelenségekkel. 
Számításokkal alátámasztani a hőmérséklet napi-, évi ingadozását, a középhőmérséklet alakulását. 
Tematikus térképek, diagramok elemzésével összegyűjteni hazánk éghajlatának jellemzőit. 

A talaj összetevőinek vizsgálata. A talaj és a növénytermesztés összefüggéseinek felismertetése. A talaj védelmének indoklása. 
Rendszeres megfigyelések, mérések, vizsgálódások végeztetése önállóan és csoportmunkában, tanári segítséggel.	
IV. Téma: Hazánk: Magyarország
Cél:
- A tájékozódás kiterjesztése a magyarországi nagytájakra.
- A kialakulásukban résztvevő folyamatok megérttetése.
- Összefüggések megláttatása a kialakulásuk folyamatai és mai felszínük között.
- Képet adni az egyes tájak felszínéről, éghajlati jellemzőiről, vizeiről, legfontosabb környezeti értékeiről.
- Az alapvető földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok térbeli elhelyezése.
- A földrajzi környezetre kifejtett egyéni, társadalmi hatások és a belőlük adódó problémák felismerése - a megoldási módok keresése.
- A hazai tájak természeti és társadalmi-gazdasági értékeinek megismertetésével a hazánkhoz való kötődés alakítása, a nemzettudat fejlesztése.
- Magyarország nemzetközi hírnevének megismertetése, tudatosítása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Hazánk a Kárpát-medencében. 
1. Az Alföld: 
Nagykunság. 
Hortobágy. 
Kiskunság. 
Mezőgazdaság és élelmiszeripar hazánk legnagyobb táján. 
Települések az Alföldön. 
2. A Kisalföld. 
3. Az Alpokalja. 
4. A Dunántúli-dombság. 
5. A Dunántúli-középhegység. 
Élet a hegységekben. 
A Balaton. 
6. Az Északi-khg. 
Élet az Északi-khg.-ben és a medencékben. 
Az adott tájaknál a Hortobágyi-, Kiskunsági-, a Fertő-Hanság-, Balaton-felvidéki-, Őrségi-, Aggteleki- Nemzeti Park. 
(A többi a 6. évfolyamos természetismeret tantervben: az erdő, a vizes élőhelyek, a mező életközösségeinél) 
Budapest.	Hazánk elhelyezése Közép-Európában, a Kárpát-medencében. 
A felszínfejlődés fő folyamatainak megértése a magyarországi tájak példáin. 
Kép kialakítása a nagytájakról, a földrajzi-környezeti tartalmú információk értelmezésével és feldolgozásával egyéni és csoportmunkában 
- a lényeg kiemelésével, a hasonlóságok és különbségek észrevételével, 
- ábrák, képek adatsorok diagramok elemzésével, összehasonlításokkal, 
- tények, szöveges információk ábrázolásával, 
- következtetések megfogalmazásával. 
Az életmódban, szokásokban bekövetkezett változások érzékeltetése példák segítségével. 
A magyarországi nagytájak összehasonlítása. Hasonló és eltérő földrajzi jellemzőik megkerestetése. 
A társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatok kapcsolatainak, összefüggéseinek felismertetése példákon keresztül. 
Annak beláttatása, hogy a környezet megóvásáért mi is felelősek vagyunk. 
A személyes cselekvés gyakorlatának és lehetőségeinek vizsgálata konkrét példákon. 
Az alapvető szakkifejezések használata. A topográfiai fogalmak leolvasása a térképről, elhelyezése a munkatérképen. 
Gyűjtemények, tablók közös összeállítása közvetlen irányítással: a magyarországi tájakról, településekről, nemzeti parkokról, a fővárosról.	
V. Téma: Állatok a házban és a ház körül
Cél:
- Felismertetni az ember tudatos és tervszerű munkáját a háziasítás évezredes folyamatában.
- Bővíteni a tanulók tudását legfontosabb haszonállataink, a házban és a ház körül élő állatok szervezetének, életmódjának és hasznosításának ismeretében.
- Továbbfejleszteni természettudományos gondolkodásukat az oksági összefüggések felismertetésével, tudatosításával és magyarázatával.
- Megismertetni az egészséges és emberséges állattartás tudni és tennivalóit.
- Formálni szemléletüket, értékrendjüket a tudomány szerepének és képviselőinek megítélésében.
- Továbbfejleszteni önállóságukat az ismeretszerzésben, megfigyelések, kísérletek végzésében, és gyakoroltatni az állatok szervezetével kapcsolatos megismerési algoritmusokat.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Háziasítás története. 

Legkedvesebb és legjelentősebb háziállataink: kutya, házimacska, házisertés, szarvasmarha, ló, házityúk, házikacsa testfelépítése, életmódja és hasznosítása. 

A háziállatok testanyagainak és termékeinek szerepe az ember táplálkozásában. 

A háziállatok tenyésztése. 

A házban és a ház körül élő állatok: házi veréb, füstifecske, házi egér, vándorpatkány élőhelye, külleme, testfelépítése, életmódja, kapcsolata az emberrel. 

Állatcsoportok: gerincesek, madarak, emlősök, ragadozók, patások, rágcsálók közös jellemzői. 
Állati eredetű anyagok vizsgálata. 

Pasteur, Hőgyes Endre, Koch Róbert munkássága.	Feltárni a házasítás életmódbeli változásainak következményeit és a fajtabővülés jelentőségét. 

Felismertetni a háziállatokat küllemi sajátosságaik és jellegzetes szerveik segítségével. 
Háziállatok szervezetével kapcsolatos megfigyelések, vizsgálódások végzése, feljegyzések készítése. 
Megértetni a szervek felépítése és működése, valamint az életmód és a szervezet oksági kapcsolatait. 

Megismertetni a tanulókkal az állati eredetű tápanyagok táplálkozásban betöltött szerepét és fogyasztásuk egészségvédelmi szabályait. Tudatosítani a helyes fogyasztói magatartás fontosságát, gyakoroltatni formáit. 

Elsajátíttatni az állattartás alapismereteit, kialakítani az emberséges bánásmód igényét és gyakorlatát. 

Feltárni a házban és a ház körül élő állatok élőhelye-életmódja és szervezete közti összefüggéseket. 

Fejleszteni a tanulók rendszerező képességét az állatcsoportok közös tulajdonságainak összegyűjtésével, lényeges jegyeik kiemelésével. 
Továbbfejleszteni a tanulói önállóságot a vizsgálódások végzésében, tapasztalatainak rögzítésében. 

Bemutatni a tudomány eredményeit, kiemelkedő tudósok munkásságát. Anyaggyűjtés, kiselőadás készítése tanári segítséggel.	
VI. Téma: Tavasz a kertben
Cél:
- Felkelteni a tanulók érdeklődését a tavaszi kert életében bekövetkező változások és okaik iránt.
- Megláttatni a tavaszi kertben az élővilág szépségét, sokszínűségét és kapcsolatrendszerét.
- Bővíteni a tanulók növényszervezettani és táplálkozásbiológiai ismereteit.
- Megismertetni a kert állatainak szervezetét, életmódját és az életközösségben betöltött szerepét.
- Ráébreszteni a tanulókat a „hasznos” és „káros” élőlény egyoldalú (emberi szempontú) megítélésének helytelenségére.
- Felismertetni a termesztés során felhasznált vegyszerek veszélyét, a biokultúra meghonosításának fontosságát. Úgy formálni a tanulók szemléletét, hogy a biokultúra elkötelezett híveivé váljanak.
- Megfelelő szintű jártasság kialakítása a természettudományos megismerési módszerek használatában.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Élet a tavaszi kertben. 

A tavaszi kert dísznövényének: tulipán és haszonnövényeinek: vöröshagyma, burgonya, veteményborsó és bab testfelépítése élete és hasznosítása. 

A kert gyakori állatai: a földigiliszta, a májusi cserebogár, burgonyabogár testfelépítése, életmódja, kártétele és az ellene való védekezés. 

Gyűrűsférgek, ízeltlábúak, rovarok, bogarak közös jellemzői. 

A biokultúra célja, lényege.	Megláttatni az éghajlat, a talaj és a növények életfolyamatainak összefüggéseit. 

Felismertetni a növényeket lényeges megkülönböztető jegyeik alapján. 
Alkalmaztatni a tanulók meglévő növényanatómiai és élettani ismereteit. 
Tudatosítani a növények tápanyagtartalma felhasználása és az egészséges táplálkozás közti kapcsolatokat. 

Feltárni az élőhely, az életmód és a szervezet, valamint az egyedfejlődés és a kártétel közti oksági összefüggéseket. 
Algoritmus használata az állatok jellemzése során. 

A megismert állatok rendszerezése. 

A vegyszermentes termesztés fontosságának tudatosítása.	
Követelmények a tanév végén
Az 5. évfolyam végén a tanuló:
- legyen képes a természeti formák, élőlények, egyszerű jelenségek, folyamatok megfigyelésére, tapasztalatainak összegzésére és ismertetésére,
- tudjon tanári irányítással egyénileg és csoportban dolgozni,
- legyen képes az élő és élettelen világ ok-okozati összefüggéseinek felismerésére, példákkal történő illusztrálására,
- használja megfelelő biztonsággal a szaknyelvet és az önálló ismeretszerzés megismert technikáit
- ismerje a térkép ábrázolásmódja és a valóság közötti kapcsolatot,
- a térkép jelkulcsának használatával igazodjon el - elemi szinten - Magyarország domborzati-vízrajzi, közigazgatási és egyszerű tematikus térképein,
- ismerje az időjárási elemek területi, időbeli változásai közötti összefüggéseket,
- fogalmazza meg, milyen az aktuális időjárás,
- tudjon különbséget tenni az időjárás és az éghajlat között,
- ismerje hazánk éghajlatának jellemzőit,
- ismerje fel a legfontosabb felszínformákat a valóságban és a térképen,
- ismerje fel leírásból, jellemző álló- vagy mozgóképről hazánk nagytájait. Értse a felszínük kialakulásában résztvevő folyamatok egymásutániságát, összhatását,
- tudjon példákat mondani a haza nagytájak természeti-társadalmi-környezeti értékeire,
- legyen képes felismerni, megnevezni és jellemezni az őszi és a tavaszi kertben megismert élőlényeket,
- ismerje és hasznosítsa a gyümölcs- és zöldségfélék táplálkozásban betöltött szerepét, fogyasztásuk egészségügyi szabályait,
- tudja, hogy a kert élőlényei környezetükkel és egymással szoros kapcsolatban, kölcsönhatásban élnek,
- ismerje az ember természetformáló munkáját a kultúrnövények kialakulásának és az állatok háziasításának folyamatában,
- ismerje fel és tudja jellemezni a megismert állatok küllemét, testfelépítését, életmódját és az emberhez való kapcsolatát,
- ismerje a háziállatok tenyésztésének célját és az egészséges állattartás ismérveit,
- rendelkezzen a növényi és állati termékek fogyasztásának elemi egészségügyi ismereteivel és gyakorlatával,
- sajátítsa el és használja a mindennapi életében a helyes fogyasztói magatartás ismereteit,
- törekedjen a kulturált és emberséges állattartás, valamint az állatvédelmi szabályok betartására,
- ismerje fel a környezetében tapasztalható környezetkárosító tevékenységeket, folyamatokat,
- értse és tudja, hogy élő és élettelen környezetének állapotáért ő is sokat tehet.
A földrajzi jellegű alapismeretek feldolgozásához használt topográfiai fogalmak felsorolása a földrajz 5. évfolyama számára készült tantervben található meg.
6. évfolyam
Időkeret: Évi óraszám: 74 óra
Heti óraszám: 2 óra
Javasolt óraterv

Témák	Új tananyag 
feldolgozása	Gyakorlás, 
kísérletezés, 
helyi igény	Összefoglalás, 
ellenőrzés, hiánypótlás	Össz- 
óraszám	
Év eleji ismétlés	- 	- 	1	1	
I. Élet az erdőben	12	1	2	15	
II. Vizekben, vizek partján	8	1	2	11	
III. Füves területek élővilága	6	- 	2	8	
IV. Tájékozódás Földön	10	3	3	16	
V. A változó földfelszín	12	3	2	17	
Év végi összefoglalás	- 	- 	6	6	
Hazai tájak életközösségei
I. Téma: Élet az erdőben
Cél:
- Megláttatni a hazai erdők szépségét, sokszínűségét. Felkelteni a tanulók érdeklődését az erdei életközösség élőlényei, évszakokhoz kötődő változásai iránt.
- Fejleszteni a tanulók ökológiai szemléletét az erdő élőlényeinek és az életközösségben betöltött szerepük megismertetésével.
- Tudatosítani és megértetni az élőlény és a környezet, az életmód és a szervezet, a testfelépítés és a működés oksági összefüggéseit.
- Megismertetni a hazai erdők gazdasági értékét, veszélyeztetettségét.
- Érdeklődést kelteni hegyvidéki erdeink nemzeti parkjai iránt.
- Elsajátíttatni olyan magatartást, viselkedésmintát, mely az erdei életközösség védelmét szolgálja.
- Fejleszteni a tanulók felelősségtudatát és tenni akarását az erdő kincseinek megőrzése, gyarapítása érdekében.
- Lehetővé tenni aktív részvételüket erdővédelmi munkálatokban.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Hazai erdőségeink földrajzi helye, kialakulása, gyakori erdőtípusainak jellemzői. 
Az erdőszintek legjellemzőbb növényeinek: kocsánytalan tölgy, erdei fenyő, gyepürózsa, kökény, erdei pajzsika, seprűmoha, hóvirág faji jellemzői, igénye, testfelépítése és hasznosítása. 
Az erdő gombáinak: erdőszéli csiperke, gyilkos galóca testi felépítése, életmódja 
A gombafogyasztás szabályai. 

Gombák, mohák, harasztok, nyitvatermők, kétszikűek, zárvatermők. 

Az erdő állatainak: szarvasbogár, gyapjas lepke, koronás keresztes pók, közönséges kullancs, éti csiga, erdei egér, széncinege, nagy tarkaharkály, erdei fülesbagoly, róka, vaddisznó, gímszarvas faji jellemzői, testfelépítése, életmódja, élettere és szerepe az erdő életközösségében. 

Puhatestűek, ízeltlábúak, rovarok, bogarak, lepkék, pókszabásúak, gerincesek, madarak, emlősök. 

Az erdő szerepe, gazdasági jelentősége, veszélyeztetettsége. 

Hegyvidéki erdők nemzeti parkjai: Bükki NP, Duna-Ipoly NP. 

Az erdő élőlényeinek vizsgálata.	Tudatosítani a földrajzi helyzet, a környezeti tényezők, valamint a növények igénye és előfordulása közti oksági összefüggéseket. 
Felismertetni és a növényi algoritmus segítségével jellemeztetni az erdőszintek növényeit. 
Megláttatni a növények, növénytársulások hasonlóságait, különbségeit, életközösségben betöltött szerepét. 

Felismertetni az ehető és mérgező gombapárok hasonlóságainak veszélyét. 
Tudatosítani a gombák szerepét az életközösségben és a mindennapi életben. 
Megismertetni a gombafogyasztás szabályait, és beláttatni megtartásának fontosságát. 
A megismert élőlények besorolása a megfelelő rendszertani kategóriákba. 

Küllemi sajátosságaik alapján felismertetni és jellemeztetni a megismert állatokat. 
Feltárni a környezet-szervezet-életmód, valamint a szervek felépítése és működése közti oksági összefüggéseket. 
Tudatosítani az erdő élőlényeinek sokirányú kapcsolatrendszerét és szerepét az életközösségben. 
Erdei táplálékláncok összeállítása. 

A megismert állatok rendszerezése. 

Megláttatni az erdő hasznát, a bioszférában betöltött szerepét, bemutatni veszélyeztetettségét. 

Tudatosítani a nemzeti parkok szerepét, bemutatni értékeit. Kíváncsiságot ébreszteni megismerésükre, felkeresésükre. 
Elsajátíttatni a kulturált erdőjárás szabályait. 

Gyakoroltatni a vizsgálódásokhoz szükséges eszközök balesetmentes használatát, a vizsgálódás menetének és időrendjének betartását.	
II. Téma: A vizekben és a vizek partján
Célok:
- Felkelteni a tanulók érdeklődését a vizek és vízpartok sajátos életfeltételei és élőlényei irányt.
- Megláttatni a környezeti tényezők, az élőlények igénye és területi elrendeződésük összefüggéseit, valamint a vízi és a vízparti élőlények sokszínű kapcsolatrendszerét, elválaszthatatlanságát.
- Megérttetni az élőlények szervezetének és életmódjának hasonlóságaiban a környezethez való alkalmazkodás ökológiai magyarázatát.
- Felismertetni a folyók és állóvizek szerepét a bioszférában.
- Bemutatni a vízszennyezés forrásait és veszélyét, felismertetni a lokális vízszennyezés globális következményeit.
- Megismertetni a hazai vízi világ megőrzésére hivatott nemzeti parkok nevét, földrajzi helyét és természeti értékeit.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Vizek, vízpartok életfeltételei. 

Baktériumok, növényi, állati jellegű egysejtűek teste és élete. 
Vízben élő növények, állatok: fonalas zöldmoszat, hínáros békaszőlő, orvosi pióca, kecskerák, tavi kagyló, ponty, lesőharcsa külleme, testfelépítése, életmódja, táplálkozási kapcsolatai. 

A vízparti növénytársulások legjellemzőbb növényeinek fehér fűz, nád, fekete nyár és a vízpartok legjelentősebb állatainak: kecskebéka, vízisikló, tőkés réce, barna réti héja, vidra, gyötrő szúnyog, szitakötők külleme, testfelépítése, életmódja. 

Moszatok, egyszikűek, zárvatermők, gyűrűs férgek, puhatestűek, ízeltlábúak, rovarok, rákok, gerincesek, halak, kétéltűek, hüllők, madarak, emlősök közös tulajdonságai. 

A vízszennyezés forrásai, következményei. A vizek öntisztulása, védelme. 

Tavak, folyók területén kialakított nemzeti parkok: Fertő-Hanság NP., Duna-Dráva NP. természeti értékei. 

Híres természettudósaink: Kitaibel Pál és Hermann Ottó. 

A vízi világ élőlényeinek vizsgálata	Összehasonlítással megláttatni a víz és a vízpart életfeltételeinek hasonlóságait és különbségeit. 

Felismertetni és jellemeztetni a megismert növény- és állatfajokat. 
A növényi és állati szervek felépítése és működése közti összefüggések megérttetése, bizonyítása. 
A vízi élethez való alkalmazkodás példákkal történő illusztrálása. 

Példákkal bizonyítani a vizek és vízpartok élőlényeinek sokrétű kapcsolatait. 
Szakkifejezések helyes használata. 
Érdekességek gyűjtése, kiselőadások készítése a megismert állatok életéről. 

A víz és a vízpart megismert élőlényeinek csoportosítása, rendszerezése. 

Megláttatni az édesvizek jelentőségét, és egyre növekvő veszélyeztetettségét. 
Megértetni, hogy a vizek öntisztulási folyamatai végesek. 

Kialakítani a nemzeti parkok meglátogatása iránti igényt. 

Kiselőadás készítése természettudósain életéről és munkásságáról. 

A fegyelmezett vizsgálódás és balesetmentes eszközhasználat gyakoroltatása.	
III. Téma: Füves területek élővilága
Célok:
- Megláttatni a korábban megismert életközösségek élőhelyei, életfeltételei és élőlényei közötti hasonlóságokat, különbségeket. Tudatosítani a különbségek okát.
- Megérttetni a kedvezőtlen környezet és az élőlények életmódja, alkalmazkodása közti összefüggéseket.
- Megismertetni az életközösség tipikus élőlényeit, táplálkozási kapcsolatait.
- Megláttatni a füves területek életközösségeinek szerepét, felismertetni élőhelyük szűkülésének és pusztulásának okait.
- Feltárni a természetes és mesterséges életközösség hasonlóságait és különbségeit.
- Megismertetni a legfontosabb szántóföldi növények igényét, testfelépítését, termesztését és hasznosítását.
- Vágyat ébreszteni a füves puszták nemzeti parkjainak felkeresésére.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Füves területek, környezeti tényezői, életfeltételei. 

A füves puszták jellegzetes növényeinek: angolperje, nádperje, pongyolapitypang, mezei zsálya és a parlagfű előfordulása, igénye, faji jellemzői. 

A mezőgazdasági kultúrnövények: búza, kukorica, napraforgó, cukorrépa habitusa, jellegzetes szervei, termesztése, hasznosítása. 
Egyszikűek, zárvatermők közös jellemzői. 
Az életközösség állatainak: olaszsáska, zöld lombszöcske, zöld varangy, fürge gyík, mezei nyúl, fácán, fehér gólya külleme, szervezete, életmódja, egyedfejlődése. 

Ízeltlábúak, rovarok, kétéltűek, hüllők, madarak, emlősök közös tulajdonságai. 

Az életközösség veszélyeztetettsége, gondozása, védelme. 

A Kőrös-Maros NP. és a Hortobágyi NP. természeti értékei.	Értelmeztetni a környezeti tényezők, az életfeltételek és az élőlények életmódja közti összefüggéseket. 

A megismerési algoritmusok használata a növények jellemzésénél. 

Képek, újságcikkek gyűjtése a kultúrnövények gazdasági értékeiről, termesztéséről és feldolgozásáról. 

A megismert növények rendszerezése. 

Tudatosítani a kedvezőtlen életfeltételek és az élőlények alkalmazkodásának fontosságát és jelentőségét a faj fennmaradásában. 
A mező állatainak felismertetése, algoritmusok használata az állatok jellemzésénél. 

A mezei állatok besorolása a megismert rendszertani kategóriákba. 

Feltárni a füves élőhelyek területi szűkülésének veszélyét. 

Kedvet ébreszteni egy nemzeti park meglátogatására.	
IV. Téma: Tájékozódás a Földön
Célok:
- A tájékozódásról tanultak kiterjesztése a földgömbi ismeretek elsajátíttatásával.
- A tájékozódáshoz szükséges szempontok - irány és távolság - megerősítése a fölrajzi fokhálózat megismertetésével, használtatásával.
- A térbeli elvonatkoztatás képességének továbbfejlesztése árnyaltabb és biztonságosabb képzetek kialakításával.
- A természettudományos gondolkodáshoz szükséges képességek alapozása a természeti folyamatok, összefüggések, törvényszerűségek megismertetésével.
- A kulcskompetenciákkal kapcsolatos képességek alapozása.
- Az értelmes, összefüggésekre épülő tanulás eljárásainak gyakoroltatása a tankönyvi és egyéb információhordozók felhasználásával.
- A tanulás iránti motiváció felkeltése, fenntartása örömteli tanulási élményekkel.
- A környezettudatos magatartás alapozása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Mi van a Föld felszínén? 

A szélességi körök. 
A hosszúsági körök. 
A földrajzi fokhálózat. 

Kontinensünk Európa, hazánk helye Európában. 

A nappalok és éjszakák váltakozása. 

Éghajlati övezetek. 

Az éghajlatot alakító, módosító tényezők. 

Európa éghajlata.	Bővíteni a tájékozódással kapcsolatos ismereteket a földrajzi fokhálózat megismertetésével. 
Hazánk földrajzi helyzetének meghatározása. A helymeghatározás lépéseinek begyakoroltatása. 
Megismertetni a tanulókat a Föld gömb alakjával és a gömb alak miatt kialakuló éghajlati övezetességgel. 
A Föld mozgásai és a napi, évi időszámítás közötti összefüggések megláttatása. 
A Föld Nap körüli keringésének és a tengelyferdeség szerepének felismertetése az évszakok kialakulásában. 
Az égitestek (Nap, Föld) helyzetének modellezése a különböző napszakokban és évszakokban. 
A Nap napi és évi látszólagos mozgásának megfigyeltetése az égbolton. Az éghajlati övezetek jellemzése. Az éghajlatot kialakító tényezők hatásának megfigyeltetése diagramokon és tematikus térképeken.	
V. Téma: A változó földfelszín
Célok:
- Kibővíteni, rendszerezni a tanulók felszínformákra vonatkozó ismereteit.
- Felismertetni a földfelszín változásait okozó fizikai, kémiai jelenségeket.
- Megérttetni a változások törvényszerűségeit a külső erők felszínformálása kapcsán.
- Megismertetni a felszínformák kialakulásának folyamatát, a talaj keletkezését.
- A környezetben lejátszódó folyamatok időbeliségének felismertetése.
- Észrevetetni az emberi tevékenység felszínformáló hatását.
- Alakítani a tanulók felelős magatartását a táj, a környezet megóvása érdekében.
- Felkelteni érdeklődésüket a földrajzi-környezeti adottságok iránt.
- Az információhordozók használatában való begyakorlottság alakítása egyéni és csoportmunkák során.
- Az alapvető szakkifejezések megismertetése és helyes használatának gyakoroltatása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A hegységek keletkezése, 
- gyűrthegységek, 
- röghegységek, 
- vulkáni hegyek. 
A síkságok (alföldek) kialakulása. 
A földfelszín kőzetei. 
A kőzetek vizsgálata. 
A talaj keletkezése. 
Talajfajták. 
Folyóvizek, állóvizek. 
Felszín alatti vizek. 
A víz körforgása. 
A belső és a külső erők.	Oksági kapcsolatok felismertetése a fizikai, kémiai változások és a földrajzi jelenségek között. 
A földfelszínnel és kialakulásával kapcsolatos konkrét fogalmak kialakítása, kísérletekkel, megfigyelésekkel, elemzésekkel, általánosításokkal. 
A fogalmak közötti kapcsolatok észrevétetése. 
Csoportosítások, rendszerezések végzése - tanári segítséggel. 
A földfelszín kialakulásában résztvevő folyamatok értelmezése, leírása - egyidejűségük, egymásutániságuk érzékeltetése. Rajzos ábrázolásuk. 
A szakkifejezések pontos használata. 
Tájékozottság alakítása az információhordozók önálló használatában: 
homokasztali munkákban, kép-, ábraelemzésekben, egyszerű kőzet és talajvizsgálatokban, tematikus térképek leolvasásában. 
Az együttműködés készségeinek alakítása az ismeretszerzésben, az ismeretek feldolgozásában, alkalmazásában.	
A földrajzi jellegű alapismeretek feldolgozásához használt topográfiai fogalmak felsorolása a földrajz 6. évfolyama számára készült tantervben található meg.
Követelmények az évfolyam végén
A 6. évfolyam végén a tanuló:
- legyen képes mérések, vizsgálódások önálló végzésére, a megszerzett tapasztalatok elemzésére, összegzésére és a mért adatok értékelésére,
- tudjon vizsgálatokat, egyszerű kísérleteket - leírás alapján - fegyelmezetten az érintésvédelmi, tűzvédelmi és balesetvédelmi szabályok betartásával végezni,
- használja megfelelő biztonsággal a szaknyelvet,
- legyen képes a konkrét tényektől, jelenségektől, összefüggésektől elvonatkoztatni, általánosítani,
- ismerje fel, értse, és tudja példákkal bizonyítani az élő és élettelen világ oksági összefüggéseit,
- tudjon tájékozódni a Földön: a kontinensek, óceánok egymáshoz viszonyított helyzetének meghatározásával, valamint a földrajzi fokhálózat segítségével,
- helyezze el Magyarországot Európában és a mérsékelt éghajlati övezetben,
- ismerje a Föld gömb alakja és az éghajlati övezetek kialakulása közötti oksági összefüggést,
- tudja megmagyarázni a Föld tengelykörüli forgásával a nappalok és éjszakák váltakozását,
- ismerje fel a Nap-Föld viszonyának modellezése segítségével a Föld Nap körüli keringése (tengelyferdesége) és az évszakok kialakulása közötti összefüggést,
- tudjon példákat mondani a földfelszín kialakulásában, a talaj keletkezésében résztvevő folyamatokra, ismerje fel egymásutániságukat vagy egyidejűségüket,
- ismerje a felszín, az éghajlat és a folyók jellemzői közötti összefüggéseket,
- ismertesse a víz körforgásának, a külső vizek munkájának folyamatait,
- válasszon ki jellemzői alapján néhány könnyen felismerhető kőzetet,
- ismerje a hazai életközösségek területi elhelyezkedését, az élőhelyek környezeti tényezőit, életfeltételeit,
- ismerje fel, nevezze meg, és a megismerési algoritmusok segítségével tudja jellemezni hazánk életközösségeinek élőlényeit,
- ismerje az élőlények egymás közötti kapcsolatait, az életközösségben betöltött szerepét,
- értse és tudja példákkal bizonyítani az élőlények igénye és előfordulása; környezete, szervezete és életmódja, a szervek felépítése és működése közötti ok-okozati összefüggéseket,
- legyen képes az életközösségek élőlényeit a megismert rendszertani kategóriákba besorolni,
- tudjon egyszerű táplálékláncokat összeállítani,
- tudatosuljon benne a megismert élőhelyek és élőlények veszélyeztetettsége,
- ismerje a nemzeti parkok értékmegőrző szerepét és legjellemzőbb természeti kincseit,
- lássa a természet védelmének fontosságát,
- rendelkezzen környezettudatos szemlélettel és magatartással,
- ismerje és becsülje hazánk tudósainak életét, munkásságát.
Kimeneti követelmények a 6. évfolyam végén
A 6. évfolyam végén a tanuló:
- tudja, hogy az élőlények elválaszthatatlanok környezetüktől és egymással is szoros kapcsolatban élnek,
- ismerje közvetlen környezete és a hazai tájak életközösségeinek földrajzi helyzetét, életfeltételeit és legjellemzőbb élőlényeit,
- legyen képes küllemi sajátosságaik alapján az élőlények felismerésére, megnevezésére és jellemzésére,
- ismerje az élőlények életközösségben betöltött szerepét és táplálkozási kapcsolatait,
- tudjon egyszerű táplálkozási láncokat összeállítani,
- vegye észre, és tudja példákkal illusztrálni az életközösségekben megismert ok-okozati összefüggéseket,
- sajátítsa el az élőlények rendszerezéséhez szükséges ismereteket, és tudja a megismert élőlényeket megfelelő kategóriákba sorolni,
- ismerje hazánk természeti értékeit, lássa az élőhelyek és élőlények veszélyeztetettségét, érezzen irántuk felelősséget,
- rendelkezzen a környezettudatos magatartás elemeivel,
- tudjon tanári segítséggel méréseket, vizsgálódásokat végezni, tapasztalatait a megadott szempontok alapján összegezni,
- mondjon példákat a megismert kölcsönhatásokra, folyamatokra: a felszínformálódásra, a felszín - vizek jellemzői; az éghajlat - (vizek) - természetes növénytakaró - talaj közötti összefüggésekre,
- legyen jártas a földrajzi-környezeti tartalmú információk értelmezésében, feldolgozásában: a lényeg kiemelésében, hasonlóságok és különbségek észrevételében; adatok, adatsorok, diagramok, ábrák elemzésében, tények, információk ábrázolásában,
- tájékozódjon elemi szinten, a térképen - Magyarország térképén; a földgömbön - a földrajzi fokhálózat segítségével,
- használja a térképet egyszerű földrajzi ismeretek megszerzésére,
- ismerje Magyarország nagytájainak leglényegesebb jellemzőit, tudjon példákat mondani a hazai tájak természeti és társadalmi-gazdasági-környezeti értékeire,
- sorolja fel és mutassa meg a földgömbön a kontinenseket, óceánokat,
- tudjon szemléletes képet adni az éghajlati övezetekről,
- legyen jártas a megfigyelések, kísérletek eszközeinek kiválasztásában, balesetmentes használatában a leírt munkafolyamat fegyelmezett és pontos végzésében,
- tudja használni az élőhelyek és az élőlények megismerési algoritmusait,
- rendelkezzen megfelelő jártassággal az önálló ismeretszerzés módszerének használatában.
Ebben a változatban a „fizikai és kémiai alapismeretek” a fizika keretei között kerül feldolgozásra.
TERMÉSZETISMERET
5-6. évfolyam
C változat
1. Bevezetés
A kerettanterv a 2003. decemberében elfogadott, és a 2004.eptemberétől felmenő rendszerben bevezetésre kerülő Nemzeti alaptanterv alapján készült. Az Ember a természetben műveltségi területben megfogalmazott követelményeket a természetismeret tantárgy keretében dolgozza fel. Előzménye az alsó tagozatos környezetismeret tantárgy.
Ez a tanterv valamennyi iskolaszerkezeti típushoz illeszkedik. Alkalmazását elsősorban ott ajánljuk, ahol az iskolai pedagógiai program fontosnak tartja a tanulók természettudományos szemléletének komplex módon történő kialakítását, így valóban integrált rendszerben kívánják tanítani a természetismeret tantárgyat. A természeti környezettel kapcsolatos ismeretek megszerzése során közelíteni kívánják a természettudományi és a társadalomtudományi szemléletmódot, valamint céljuk a tanulók tényismereteken nyugvó nemzeti identitástudatának kialakítása. Különösen ajánljuk azoknak az iskoláknak, ahol a tanulók általános, vagy annál jobb képességekkel és nagyobb környezeti érdeklődéssel rendelkeznek, tanáraiktól pedig nem idegen a modern pedagógiai módszerek, a kreatív metodikai eljárások alkalmazása.
2. A műveltségi terület céljai és feladatai
Az Ember a természetben műveltségi terület alapvető célja, hogy megalapozza a tanulók korszerű természettudományos műveltségét, gondolkodásmódját és szemléletét. Az 1-4. évfolyamon kifejlődött képességeiket továbbfejlesztve előkészíti a természettudományos és részben a társadalomtudományos megismerési módszerek elsajátítását. Ezek segítségével fejlődhet ki a tanulókban a környezetre vonatkozó alapismeretek megszerzésének képessége. A környezetünkben tapasztalható, megismerhető jelenségeket, folyamatokat főbb természeti és társadalmi összefüggéseikben mutatja be. A környezet komplex szemléletű értelmezésére törekszik. Megláttatja a különféle élőlények és az emberi társadalom alkalmazkodását a különböző természeti adottságokhoz, valamint a társadalom tudatos és tudattalan visszahatását a környezetre. Tehát arra törekszik, hogy a tanulók felfedezzék és megtapasztalják az élőlények és a környezet sokszintű és összetett kölcsönhatásait. A műveltségi terület praktikus ismereteket kíván nyújtani a világban való eligazodáshoz. Nagymértében támaszkodik a tanulók spontán és irányított megfigyeléseire, önálló tapasztalatszerzéseikre, a természeti és az épített környezetben szerzett élményeikre. Számít a kreatív tanulói és tanári munkára, a taneszközökön kívüli egyéb információhordozók használatára. A világ természeti jellemzőinek elemi megismerésének lehetőségét biztosítja a 6-12 évesek számára. A tanulók elsajátíthatják a tudományos megismerés legalapvetőbb eljárásait, a megismerési folyamatokkal kapcsolatos általános tudásrendszereket és műveleteket. Természetesen mindez nem válhat valóra, ha nem sikerül kialakítani a tanulókban pozitív beállítódást a környezet és annak jelenségei, élőlényei iránt.
A műveltségi terület célja, hogy megismertesse a tanulókkal az anyagok tulajdonságait, a természeti környezetben érvényesülő jelenségeket, változásokat, törvényszerűségeket. Betekintést kapjanak az ember életébe, a társadalmat körülvevő, annak életfeltételeit biztosító környezet kölcsönhatásaiba. A fenntartható fejlődés és az elvárható biztonság igényeinek megfelelően kívánja formálni a tanulók gondolkodását, természethez való viszonyát. Ezáltal hozzájárul a környezettudatos, a természeti környezet értékeit óvó magatartás kialakulásához. Hozzásegíti a tanulókat, hogy felfedezzék, az ember része a természetnek, annak rendszereivel megbonthatatlan egységet alkot. Ezáltal megismerik az emberiség és az egyének felelősségét egyaránt. Célja, hogy a természeti és technikai problémák társadalmi viszonyokat is figyelembe vevő megoldására nevelje a tanulókat, kritikus, kreatív, életfeltételeiken változtatni akaró és képes emberekké formálja őket.
Az Ember a természetben műveltségi területen folyó nevelés-oktatás a természeti folyamatok és összefüggések, valamint az embernek azokkal való kapcsolatainak megértésére épül. Az eredményes tanulás feltétele, hogy a tanulók megérezzék, hogy ismereteik és tudásuk megszerzése jórészt rajtuk múlik. Az ilyen tanulás során létrejövő tudásrendszer alkalmas környezetünk jelenségeinek előrejelzésére, magyarázatára, és alkalmazható a mindennapi tevékenységek során. Hangsúlyozni kell azonban, hogy mindezek megvalósításában a fokozatosság elvének kell érvényesülnie.
A fenti célokból adódóan a műveltségi terület feladata:
- Fokozatosan alakítsa ki a tanulók fejében a diszciplínáktól független általános természettudományos fogalmakat, eljárásokat, és formálja szemléletüket. Megalapozza a fizikai, a kémiai, a földrajzi és az életre vonatkozó tudásrendszereket;
- Bemutassa a tudományok egymásra épülését biztosító külső és belső feltételeket, a tudomány jelentőségét a mindennapi életben, és elérje, hogy az általa szerzett tudás felelős cselekvésben nyilvánuljon meg;
- Kialakítsa azokat a képességeket, amelyek birtokában a tanulók eligazodnak az őket körülvevő világban, annak jellegzetességeiben, felismerik szűkebb környezetük természeti és társadalmi jellemezőit, azok időbeli és térbeli változásait;
- Hozzájáruljon ahhoz, hogy a tanulók rendszerben, kölcsönhatásokban, kapcsolatokban gondolkodjanak. Megláttassa a természeti folyamatok egymásra hatásának okait és következményeit, észrevetesse a természeti és társadalmi folyamatok kölcsönhatásait, valamint azok gazdasági és környezeti következményeit;
- Felismerjék az ember életmódját meghatározó feltételeket közvetlen környezetükben és hazánk jellegzetes tájain;
- Megismerjék a környezetükben előforduló leggyakoribb élőlényeket, azok egymással és az emberrel való kapcsolatait;
- Megismerjék a természeti adottságokhoz igazodó gazdálkodás és életmód magyar hagyományait, valamint társadalmi-kulturális örökségeinket;
- Ismerjék a serdüléssel járó testi és lelki változásokat, készüljenek fel azok fogadására;
- Tegyék magukévá az egészséges, káros szokásoktól mentes életmódot, ismerjék a betegségek megelőzésének módjait;
- Megszeressék a természetet, felfedezzék és megtanulják tisztelni annak értékeit;
- Lássák be, hogy a környezet állapota hatással van saját életükre is, igényeljék az egészséges életkörülményeket és a harmonikus környezetet;
- A tanulók mérjék, elemi szinten értelmezzék, és tudatosan használják a mindennapokból ismert mennyiségeket;
- Elsajátítsák az életben nélkülözhetetlen, elsősorban a természettudományokban begyakorolható megismerési, tanulási, értelmezési technikákat és módszereket (pl. megfigyelés, kísérletezés, mérés, következtetés, összehasonlítás);
- Elemezzék és használják fel a különböző információhordozókból szerzett ismereteket, legyenek képesek információtartalmuk összehasonlítására;
- Elsajátítsák a tapasztalatok szóban és írásban való, nyelvileg helyes megfogalmazási, valamint rajzban történő rögzítési készségét;
- Elsajátítsák a problémamegoldás elemi műveleteit;
- Elsajátítsák a környezettudatos magatartásformák alapjait, a helyes környezeti attitűdöket, és szerezzenek tapasztalatokat a tevékeny együttműködésben.
A fent megfogalmazott, a műveltségi terület egészére vonatkozó célok a későbbiekben (a tantárgy témaköreinek ismertetése során) már nem ismétlődnek.
3. A műveltségi terület kapcsolatai a NAT más részeivel
3.1. Kapcsolat a többi műveltségi területtel
Az oktatás alapszakaszában a természettudományok közötti kapcsolatok érzékeltetésén van a hangsúly, nem pedig az egyes szaktudományok művelésével összefüggő ismeretek elkülönítésén.
A műveltségi területben az 5-6. évfolyamra megfogalmazott követelmények képességfejlesztési, és részben tartalmi alapozása alsó tagozatban komplex módon (feltételezzük, hogy a környezetismeret tantárgy keretében) történik. Az a célja, hogy kialakítsa a tanulók pozitív viszonyulását a környezethez, felfedeztesse annak szépségeit, értékeit, valamint, hogy elemi szinten megalapozza a korszerű természettudományos műveltséget, megkezdje a természettudományos világkép kiformálását. Emellett elemi szinten felkészíti a tanulókat az állampolgári létre, elsajátíttatja velük a társadalmi környezetben való eligazodáshoz szükséges alapkészségeket is. 5. évfolyamtól azonban a Nemzeti alaptantervben a földrajzi és környezeti ismeretelemek, a hozzájuk kapcsolódó képesség- és személyiségfejlesztési területek egy része a Földünk-környezetünk műveltségi területben fogalmazódik meg. Természettudományokat és társadalomtudományokat egyaránt közvetítő feladatrendszere szervesen kapcsolódik a csupán természettudományokat közvetítő Ember a természetben műveltségi területhez. A két műveltségi területben megfogalmazott követelmények mind tartalmi, mind képességfejlesztési, személyiségfejlesztési, mind metodikai, tanulástechnikai szempontból feltételezik egymást, sok szálon összekapcsolódnak. Ezért 5-6. évfolyamon ajánlott, indokolt az Ember a természetben és a Földünk-környezetünk műveltségi terület tartalmainak integrált oktatása.
3.2. Kapcsolat az iskolai oktatás kiemelt fejlesztési feladataival
Az egyes műveltségi területekben megfogalmazott fejlesztési feladatok az iskolai munka során nem határolódhatnak el egymástól, hiszen ugyanazokra a tanulókra vonatkoznak. Teljesítésük összehangolt tanári munkát kíván. Ennek legfőbb feltételei adottak az iskolákban, hiszen helyi tantervet kell készíteni. Az egyes műveltségi területekből képzett tantárgyak kidolgozóinak azonban figyelembe kell venniük a Nemzeti alaptantervben megfogalmazott kiemelt fejlesztési feladatokat, hiszen azoknak át kell hatniuk az iskolai munka egészét, hogy a tanítási folyamat egységes szemlélettel folyhasson, és azért, hogy a tanulók személyiségfejlesztése egy összehangolt folyamat során valósulhasson meg.
Az Ember a természetben műveltségi terület viszonya különböző az egyes kiemelt fejlesztési feladatokkal. Vannak olyan területek, amelyekkel inkább tartalmi kapcsolata nyilvánvaló (a „Hon- és népismeret”, az „Európai azonosságtudat - egyetemes kultúra” és a „Környezeti nevelés”). Ezek olyan tartalmakkal kapcsolatosak, amelyeket az Ember a természetben műveltségi terület is közvetít. Részben ennek keretében ismerik meg a tanulók a haza földrajzi jellemzőit, életközösségeit, természeti értékeit, népünk kulturális örökségeit, mindennapi életét, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit, a Kárpát-medencei falusi és a városi élet hagyományait, jellegzetességeit. Itt ismerik meg azokat a tevékenységeket, sajátítják el azokat az egyéni és közösségi tevékenységeket, amelyek a lakóhely, a szülőföld, a haza és népei megismeréséhez, megbecsüléshez, az azonosságtudat, a nemzeti önismeret kialakulásához vezetnek. Kitekintenek a Kárpát-medencére, megismerik hazánk helyét Európában. Itt látják példákon keresztül a környezet főbb összefüggéseit, itt szerzett ismereteik birtokában lesznek érzékenyek a környezet állapota iránt. Felismerik a mindennapi cselekvések közvetlen környezeti következményeit, és példákat látnak közvetett következményeikre is. Alapfokon elsajátítják azokat a módszereket, amelyekkel megismerhetők a környezet jellemzői, felismerhető és vizsgálható a természeti és a társadalmi-gazdasági környezet állapota, és példákat látnak arra, hogy a környezeti gondok egy része kezelhető, mérsékelhető, megakadályozható.
Más kiemelt fejlesztési területek (az „Információs és kommunikációs kultúra”, a „Tanulás” és a „Környezeti nevelés” is) inkább alkalmazott módszereik miatt kötődnek a műveltségi területhez. Az Ember a természetben műveltségi területben alapozódnak meg a tanulók megismerési képességei, amelyek birtokában majd megismerik hazánk tájait, életközösségeit, népeit, kultúráit és a gazdasági tevékenységeket. Megismerik azokat az eszközöket, információforrásokat, amelyekből földrajzi-környezeti információkhoz juthatnak. Elsajátítják azokat a módszereket, amelyekkel az ismeretek értelmezhetők és feldolgozhatók. Itt szereznek személyes tapasztalatokat az együttműködésekben, a társadalmi és a környezeti konfliktusok kezelésében és megoldásában. Ezeken keresztül elsajátítják az évek során azt a viselkedésformát, amely a természet tiszteletén, az iránta érzett felelősségen alapul, és képessé teszi őket arra, hogy majd felnőtt életük során vállalják a környezettel kapcsolatos állampolgári kötelességeiket, gyakorolják jogaikat.
A többi kiemelt fejlesztési terület (az „Énkép, önismeret”, a „Testi és lelki egészség” és a „Felkészülés a felnőtt lét szerepeire”) pedig a személyiségfejlesztésen keresztül jelenik meg a műveltségi terület megvalósításának folyamatában, és az egyén fejlesztési szükségleteinek érvényesítésére irányul. A tanulók ismereteket szereznek a munka világáról. Kipróbálják képességeiket közös tevékenységek során, megfigyeléskor és vizsgálódáskor, játékban, csoportmunkában, projektmunkában. Elsajátítják a közösségi viselkedési formákat. Ezeken keresztül fejlődik énképük, megismerik lehetőségeiket és korlátjaikat.
4. A műveltségi terület követelményeinek időbeli felosztása
4.1. A természetismeret tantárgyra fordítható időkeret az 5-6. évfolyamon
A Nemzeti alaptanterv bevezetéséről szóló kormányrendelet százalékos időarány-javaslatot tesz a műveltségi területek feldolgozására.
Műveltségi terület	Évfolyam	Százalékos időkeret	
Ember a természetben	5. évfolyam 
6. évfolyam	7-11%	
Földünk-környezetünk	5. évfolyam 
6. évfolyam	4-8%	
Összesen	5. évfolyam 
6. évfolyam	11-19%	
Az Ember a természetben és a Földünk-környezetünk műveltségi területre biztosított időkeretek és a megfogalmazott fejlesztési feladatok mélysége alapján ez a kerettanterv a természetismeret tantárgy számára az alábbi óraszámokat tartja reálisnak:
Évfolyam	Heti óraszám	Évi óraszám	
5. évfolyam	3 óra	109 óra	
6. évfolyam	3 óra	109 óra	
Fontosnak tartjuk a heti 3-3 óra biztosítását a természetismeret tantárgy számára, mert itt kerülnek megalapozásra azok a képességek, amelyek a későbbiekben alapját képezik a természettudományos és részben társadalomtudományos megismerési és feldolgozási módszereknek, valamint itt kerülnek először tényleges feldolgozásra azok az ismeretanyagok, amelyek a magyarságtudat kialakítása szempontjából alapvető jelentőségűek. A témakörök tényanyaga és összefüggései, a hozzájuk kötődő tevékenységek egymásra épülő, csak fokozatosan fejleszthető rendszert képeznek. Ezért teljesítésük alapfeltétele a tanulási folyamat biztosítása, ami heti 3 óránál kisebb óraszám esetén ebben az életkorban nem valósítható meg.
4.2. A természetismeret tantárgy fejlesztési követelményeivel összefüggő tartalmi egységek és időkeretek az 5-6. évfolyamon
5. évfolyam 			6. évfolyam		
Témakör	Óraszám		Témakör	Óraszám	
Új ismeret feldolgozása	92		Új ismeret feldolgozása	95	
1.	Az anyag és jelenségei	22		4.3.	Hegyvidéki tájainkon	25	
2.	Az időjárás 	10		4.4.	A vizeinkben és a vizeink partján	26	
3.	Tájékozódás a környezetben	15		4.5.	A város működése	19	
4.	Barangolás hazai tájakon			5.	Lakóhelyünktől a bolygónkig	10	
4.1.	Alföldi tájainkon	25		6.	Az ember szervezetének működé-	15	
4.2.	Dombsági tájainkon	20			se és kapcsolata a környezettel		
Gyakorlás, összefoglalás, ellenőrzés	17		Gyakorlás, összefoglalás, ellenőrzés	14	
5. A természetismeret tantárgy tartalmi felosztása az 5-6. évfolyamon
5.1. A tartalmi egységek céljai és feladatai
5. évfolyam		
Témakörök	Célok és feladatok	
1. Az anyag és jelenségei	- Lássanak a tanulók példákat az anyag előfordulásaira és a különböző anyagok jelentőségére; 
- Lássák a környezetben előforduló legfontosabb anyagok tulajdonságai közötti különbségeket, próbáljanak magyarázatot találni azokra; 
- Ismerjék meg az anyagok és a hozzájuk kapcsolódó fizikai, kémiai, biológiai és természetföldrajzi jelenségek, folyamatok megfigyelésének és vizsgálatának módszereit, leírásának legfőbb szempontjait.	
2. Az időjárás	- Mélyüljön el a tanulók ismerete a megfigyelés, a mérés, a vizsgálódás módszeréről, jelentőségéről, értsék a tapasztalatokból levont következtetések fontosságát; 
- Értsék az időjárási elemek és jelenségek kapcsolatát az anyagokkal és a hozzájuk kapcsolódó változásokkal, jelenségekkel; 
- Ismerjék fel az időjárási jelenségek szerepét az életben.	
3. Tájékozódás a környezetben	- A tanulók földrajzi-környezeti kíváncsiságának felébresztése; 
- A valós környezetben való térbeli tájékozódás képességének megalapozása a tájékozódás alapvető és egyszerű módszereinek megismerésével, majd alkalmazásával; 
- A térbeli tájékozódás képességének fejlesztése másodlagos információhordozók (térkép, földgömb, modellek) segítségével; 
- Ismerjék fel a valóság és a térképi ábrázolás közötti kapcsolatot a valóság egyes darabjainak és térképének összevetésével.	
4. Barangolás hazai tájakon	- Lássák a tanulók a természeti környezet és a társadalmi-gazdasági környezet változásainak kölcsönhatásokon való alapulását; 
- Lássák a felszíni, az éghajlati és a vízrajzi adottságok kapcsolatát a mindennapi élettel és a gazdasággal. Érzékeljék változásaik szerepét; 
- Tegyenek különbséget az érintetlen és az átalakított tájak között, lássák azok értékeit; 
- Ismerjék fel az élőlények származása, környezeti igényeik és termesztésük / tenyésztésük közötti oksági összefüggéseket; 
- Ismerjék fel az élőlények közötti lényeges hasonlóságokat, különbségeket, tudják azokat rendszerezni különböző szempontok szerint; 
- Tudják elhelyezni a megismert Kárpát-medencei, hazai tájakat, folyókat és városokat a térképeken; 
- Ismerjék fel az élőlények egymásra utaltságát, kapcsolataikat a hazai természetes és mesterséges életközösségekben; 
- Tudják, hogy milyen nyersanyagokat használnak, milyen termékeket állítanak elő az egyes gazdasági ágak; 
- Ismerjék fel a környezetet szennyező anyagokat, azonosítsák azok forrásait, és tudják, hogy mely emberi tevékenységek során jutnak a környezetbe; 
- Tudják, hogy a szennyező anyagokkal óvatosan, a szabályokat betartva kell bánni; 
- Alapozódjon meg a természet jövőjéért érzett felelősségük, ismerjék feladataikat és fedezzék fel köznapi lehetőségeiket a környezet állapotának megóvásában. 	
Alföldi tájainkon	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Ismerjék meg a tanulók az alföldi tájak jellegzetességeit és kialakulásuk okait; 
- Értsék a háziasítást, mint történelmi folyamatot. Érzékeljék benne a hosszú idő alatt lezajló átalakulások és az öröklődés szerepét; 
- Lássák az ember és a ház körül élő növények és állatok között lévő kapcsolatokat, ismerjék fel bennük a kölcsönös érdekeket; 
- Lássák az évszakok váltakozásának hatását az alföldi természetes és mesterséges életközösségekben, valamint a gazdasági tevékenységekben; 
- Ismerjék meg a tanyai életforma főbb jellemzőit, hagyományait.	
Dombsági tájainkon	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Ismerjék meg a tanulók a dombsági tájak jellegzetességeit és kialakulásuk okait; 
- Lássák, hogyan termeli az ember a szükséges élelmiszereket; 
- Értsék a haszonnövények nemesítését, mint történelmi folyamatot. Érzékeljék benne a hosszú idő alatt lezajló átalakulások és az öröklődés szerepét; 
- Lássák az évszakok váltakozásának hatását a zöldségeskertben és a gyümölcsösben, mint mesterséges életközösségekben, valamint a gazdasági tevékenységekben; 
- Fedezzék fel a falu szerepét, valamint szerkezeti egységeinek eltérő feladatait; 
- Ismerjék meg a falusi életforma főbb jellemzőit, hagyományait.	
		
6. évfolyam		
Témakörök	Célok és feladatok	
4. Barangolás hazai tájakon 

Hegyvidéki 
tájainkon	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Ismerjék meg a tanulók a hegyvidéki tájak jellegzetességeit és kialakulásuk okait; 
- Ismerjék fel a hegységek keletkezése és erőforrásaik közötti kapcsolatokat; 
- Lássák az erdő környezeti szerepét, értsék az erdő és az ember kapcsolatát; 
- Felfedezzék és megértsék az erdei élőlények közötti kapcsolatokat; 
- Legyen fogalmuk a hegyvidéken élő emberek életmódjáról, értsék az erdővel való kapcsolatukat; 
- Értsék a hegyvidékhez kötődő iparágak kialakulásának okait, azok kapcsolatait; 
- Legyen elképzelésük az erdőgazdálkodás és a vadgazdálkodás alapvető céljairól.	
Vizeinkben és vizeink partján	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Lássák a folyóvizek összekötő és felszínalakító szerepét, gazdasági következményeit; 
- Lássák az élőlények, az ember és a víz (folyó- és állóvizek) kapcsolatát; 
- Ismerjék a vízparti és a vízi életmód jellemzőit, a víz közelében és a vízben élő állatok testfelépítésének környezeti feltételekkel való kapcsolatát; 
- Ismerjék meg a vízparti üdülőtelepek kialakulásának okait, és a társadalom által okozott környezeti következményeket; 
- Legyen elképzelésük a halászat és a haltenyésztés feltételeiről, alapvető szabályairól.	
A város működése	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Értsék a tanulók a város működésének feltételeit, lássák benne a különféle gazdasági ágak együttműködésének szerepét; 
- Ismerjék meg az életfeltételek sajátosságait és időbeli változásait az ember által leginkább átalakított környezetekben; 
- Lássák az élőlények alkalmazkodását az ember által alakított környezethez.	
5. Lakóhelyünktől bolygónkig	- Legyen elemi szintű tájékozottságuk a lakóhely társadalmi-gazdasági adottságairól; 
- Lássák a természeti adottságok és a gazdasági élet kapcsolatát lakóhelyük példáján; 
- Ismerjék a Kárpát-medencei, hazai nagytájakat, főbb jellegzetességeiket és azok okait; 
- Ismerjék hazánk földrajzi helyét, társadalmi és környezeti helyzetét a Kárpát-medencében, Közép-Európában, földrészünkön és a világban; 
- Ismerjék a Föld alakját, gömbhéjas szerkezetét, értsék azok főbb következményeit; 
- Alakuljanak ki egyszerű, helyes képzeteik égitestünk alakjáról, gömbhéjas szerkezetéről, a Föld mozgásairól, azok tapasztalható és mindennapi életünket is meghatározó következményeiről.	
6. Az ember szervezetének működése és kapcsolata a környezettel	- Ébredjen fel a tanulók érdeklődése saját szervezetük felépítése és működése iránt; 
- Értsék meg a kamaszkorban bekövetkezett változások okait, és tudatosuljanak ebből adódó tennivalóik; 
- Ismerjék az egyes szervrendszerek fontosabb betegségeit, a leggyakoribb betegségtüneteket, ismerjék fel a gyors orvoshoz fordulás fontosságát; 
- Váljanak alkalmassá elsősegély-nyújtásra és egyszerű betegápolásra a családban; 
- Vegyék észre az egészséges környezet és életmód szerepét a betegségek megelőzésében. Alapozódjon meg egészségtudatos magatartásuk, alakuljanak ki helyes szokásaik.	
5.2. A tartalmi egységekkel kapcsolatos fejlesztési feladatok az 5-6. évfolyamon
5. évfolyam		
Témakörök	Fejlesztési feladatok	
	Tartalommal összefüggő	Módszerekkel összefüggő	
1. Az anyag és jelenségei	Az anyag tulajdonságainak és kölcsönhatásainak megfigyelése, vizsgálata, egyszerű értelmezése. A tulajdonságokkal kapcsolatos mennyiségek megismerése. 
Az anyagok csoportosítása tulajdonságaik szerint. A csoportosítás szempontjainak értelmezése. 
A fény és jelenségeinek megismerése. 
Az oldódás, a keveredés, a gázok összenyomása, a halmazállapot-változások, a lassú és a gyors égés, a melegítés és a hőtágulás, az úszás, a lebegés és az elmerülés elkülönítése gyakorlati helyzetek elemzése során. A jelenségek felismerése és mennyiségi leírása. 
Az energiafajták, az energia terjedésének és átalakulásának felismerése gyakorlati példákban.	Irányított megfigyelés, mérés a vizsgálódás során. 
Egyszerű kísérletek végzése az anyag tulajdonságaival és változásaival kapcsolatban közvetett tanári irányítással egyéni és csoportmunkában. 
A természeti jelenségekkel kapcsolatos előzetes elképzelések megfogalmazása. 
A tapasztalt vagy megfigyelt természeti jelenségekkel, folyamatokkal összefüggő tapasztalatok megfogalmazása. 
A tapasztalatok összevetése az előfeltevésekkel. Az eltérések felismerése, és egyszerű magyarázatok keresése azokra.	
	A tudományos vizsgálódások kérdésfeltevéseinek és eredményeinek tudatos összekapcsolása. Az egyéni elképzelések és a tudományos magyarázatok összehasonlítása. 
A tudományos vizsgálódások izgalmas kaland jellegének érzékelése és fontosságának meglátása.	A tapasztalatoknak és a vizsgálatok eredményeinek írásbeli rögzítése tanári irányítással. 
A vizsgálati és kísérleti eszközök balesetmentes használata. 
A modellezés alapjainak megismerése fizikai (pl. halmazállapot-változások), kémiai (pl. részecskekép), földrajzi (pl. az időjárás napi változása) és biológiai (pl. testfelépítés) példákon.	
2. Az időjárás	Az anyagfogalom kiterjesztése a levegőre, majd általában a gázokra. 
Az anyagról és a hozzá kötődő jelenségekről, a halmazállapot-változásról tanultak összekapcsolása az időjárási jelenségekkel. 
Időjárási jelenségek értelmezése, egyszerű elemzése lakóhelyi és Kárpát-medencei példákon. 
Az idő egységeinek megismerése. 
Az időjárási folyamatok időbeliségének, időrendiségének és évszakos váltakozásainak felismerése.	Az időjárási elemek egyszeri és rendszeres megfigyelése, mérése. 
Vizsgálódás közvetlen tanári irányítással csoportmunkában. 
A környezetben szerzett spontán tapasztalatok, a mindennapi ismeretek, a megfigyelések és vizsgálódások tapasztalatainak megfogalmazása, egyszerű természettudományos magyarázata. 
A folyamatok eredményeiből egyszerű modellek és előrejelzések megfogalmazása. 
Információk értelmezése és feldolgozása tanári irányítással frontális munkában: lényeg kiemelése szövegből, hasonlóságok és különbségek észrevétele, napi és heti hőmérsékletek grafikus ábrázolása. 
Egyszerű következtetések levonása a kapott és a számítással nyert adatokból, tényekből.	
3. Tájékozódás a környezetben	Az ismert tér fokozatos kitágítása. 
Tájékozódás a lakóhelyen, valamint annak szűkebb és tágabb környékén. 
A térkép és a valóság kapcsolatának meglátása. A valóságról szerzett információk azonosítása térképi információkkal. 
A térképi ábrázolás megismerése. 
Eligazodás domborzati, közigazgatási, egyszerű tematikus és a lakóhelyi környezetet ábrázoló térképeken. 
Hazánk elhelyezése Európában és a Földön.	Leírások készítése a környezetben és a térképen tett megfigyelésekről. 
Vázlatrajz és térképvázlat készítése a lakóhelyről és környékéről tanulmányi sétán. 
Távolságra vonatkozó becslések, egyenes vonal menti távolságok mérése. 
Egyszeri megfigyelések, mérések, vizsgálódások közvetlen tanári irányítással. 
A keresőhálózat és a földrajzi fokhálózat megismerése, használata. 
Felismerés, keresés, iránymeghatározás, elemi leolvasás térképről tanári irányítással.	
4. Barangolás hazai tájakon (alföldi és dombsági tájainkon)	A tágabb lakókörnyezet, a hazai tájak természeti és társadalmi-gazdasági értékeinek megismerése a hazához való kötődés kialakítása érdekében. 
A Kárpát-medence tájain jellemző természet- és társadalomföldrajzi, környezeti jelenségek, jellegzetes életmódok megismerése és összevetése. A technikai fejlődés szerepének felismerése az életmód és a termelés átalakulásában a tájakról vett példákban. 
Alapvető földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok (felszínformálódás, gazdálkodás) térbeli rendjének felismerése a hazai tájakról vett példák alapján. 
A rendszerek viselkedésének megismerése a mező, a rét, a szántóföld és a kert, mint életközösségek példáin.	A hazai gazdaságban leggyakrabban használt anyagok, kőzetek, nyersanyagok és energiahordozók felismerése. 
Tanulmányi séta és feldolgozása (a társadalom alkalmazkodása a természeti adottságokhoz). 
Közvetlen és közvetett információhordozók (valóság, ismeretterjesztő könyvek, szóbeli források, képek) kiválasztása, tájékozódás könyvtári anyagokban tanári segítséggel. 
Esemény és történet elmondása megfigyelés alapján. 
Információk értelmezése és feldolgozása tanári irányítással csoportmunkában: lényeg kiemelése szövegből, ábrákból, képekből; hasonlóságok és különbségek észrevétele; egyszerű vázlat készítése.	
	Fokozatos ismerkedés a növények és az állatok szerveződési szintjeivel és rendszertani egységeivel. 
A környezetben érzékelhető társadalmi hatások egyszerű elemzése, problémák felismerése, megoldási lehetőségek bemutatása. Az életmód, a szokások és a gazdálkodás változásainak bemutatása példák alapján. 
A természet- és környezetvédelem céljainak megismerése, a személyes feladatok, lehetőségek megnevezése tapasztalatok alapján. 
A környezetet szennyező anyagok megismerése, forrásaik azonosítása, emberi tevékenységekhez kapcsolása. 
A szennyező anyagokkal való óvatos bánásmód szabályainak megismerése és betartása.	Tájleírás, tájjellemzés, az élőlények jellemzése. 
A jellemzés algoritmusának elsajátítása. 
A közvetlen földrajzi térben való eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmak felismerése és megnevezése térképeken, földgömbökön. 
Az élőlények hierarchikus osztályozása. 
Példák keresése a hely- és helyzetváltoztató mozgásokra az élővilágban. 
Az életközösségek bemutatása és élőlényeikből táplálékláncok összeállítása tanári segítséggel. 
Egyszerű gyűjtemény vagy tabló összeállítása közvetlen tanári irányítással képekből, kőzetekből, nyersanyagokból, késztermékekből, terményekből.	
		
6. évfolyam		
Témakörök	Fejlesztési feladatok	
	Tartalommal összefüggő	Módszerekkel összefüggő	
4. Barangolás hazai tájakon (hegyvidéki tájainkon, vizeinkben és vizeink partján, a város működése)	A tágabb lakókörnyezet, a hazai tájak természeti és társadalmi-gazdasági értékeinek megismerése a hazához való kötődés kialakítása érdekében. 
Az élővilág változásában, a felszínformálódásban, az életmódban és a termelő tevékenységben lezajló folyamatok időrendiségének felismerése. 
Az életmód, a szokások és a gazdálkodás változásainak bemutatása példák alapján. 
A Kárpát-medence tájain jellemző természet- és társadalomföldrajzi, környezeti jelenségek, jellegzetes életmódok megismerése és összevetése. 
A technikai fejlődés szerepének felismerése az életmód és a termelés átalakulásában a tájakról vett példákban. 
A rendszerek viselkedésének megismerése a hegyvidéki erdő, a víz, a vízpart és a város, mint életközösségek példáin. 
A környezetre kifejtett emberi, társadalmi hatások és az azokból adódó problémák, az emberi tevékenységek által okozott környezetkárosító folyamatok felismerése, megoldások keresése. 
A természet- és környezetvédelem alapvető céljainak megismerése tanulmányi sétán szerzett tapasztalatok alapján.	Válogatás információs anyagokban, tájékozódás kiállításon, múzeumban tanári segítséggel. 
Információk értelmezése és feldolgozása csoportmunkában tanári irányítással: lényeg kiemelése szövegből, ábrából, képből; összehasonlítások; egyszerű vázlat készítése; adatok, egyszerű adatsorok, diagramok elemzése, összehasonlítása. 
Tájleírás, tájjellemzés, az élőlények jellemzése. 
A jellemzés algoritmusának elsajátítása. 
Leírás készítése az élővilágban megfigyelhető hely- és helyzetváltoztató mozgásokról. 
Tények, szöveges információk ábrázolása térképvázlaton, rajzon, diagramon, terepasztali modellen, tablón, örömtérképen. 
Közvetett információhordozók (térképek, szépirodalmi könyvek, szóbeli források, ábrák, képek, adatsorok stb.) kiválasztása közvetlen tanári segítséggel. 
Az élőlények hierarchikus osztályozása. 
Az életközösségek bemutatása és táplálékláncok összeállítása önállóan. 
A gazdaságban gyakran használt anyagok, kőzetek, nyersanyagok, energiahordozók csoportosítása a valóságban és képeken. 
A közvetlen földrajzi térben való eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmak felismerése és megnevezése térképeken, földgömbökön. 
Esemény, történet elmondása emlékezetből. 
A környezetben lejátszódó események, folyamatok, helyzetek bemutatása egyszerű helyzetgyakorlatokban.	
5. Lakóhelyünktől bolygónkig	A praktikus tudás megszerzésére irányuló igény kifejlesztése. 
A Föld alakjának és gömbhéjas szerkezetének megismerése modell segítségével. 
A mozgás és az idő kapcsolatának felismerése példákban. 
A Föld mozgásaihoz kötődő változások, éghajlati jelenségek felismerése. Az éghajlati jelenségek évtizedes és évszázados változásainak felismerése, egyszerű értelmezése. 
A Földön tapasztalható folyamatok lényegének megismerése. 
A Kárpát-medencei nagytájak, a hazai régiók hasonló és eltérő földrajzi-környezeti jellemzőinek felismerése. 
A közvetlen környezetben élő emberek kulturális, értékrendbeli különbözőségének felismerése, és annak belátása, hogy emberi mivoltában mindenki egyenrangú. 
Az egyén és a társadalmi közösségek szerepének belátása a környezet értékeinek, harmóniájának megóvásában. A személyes cselekvés lehetőségének felismerése.	A Föld mozgásainak megismerése modellek segítségével, példák keresése a hely- és helyzetváltoztató mozgásokra. 
A földrészek és az óceánok felismerése különböző méretarányú, tartalmú és körvonalas térképeken, földgömbökön. 
Az éghajlat-alakító tényezők hatásainak modellezése közvetlen tanári irányítással. 
Éghajlati adatok értelmezése, éghajlati diagram készítése közvetett tanári irányítással. 
Tanulói nézetek megfogalmazása egy-egy környezeti jelenséggel kapcsolatban. 
Ismeretszerzés és feldolgozás projektmódszerrel, közvetlen tanári irányítással a lakóhelyi környezet földrajzi jellemzőivel kapcsolatban.	
6. Az ember szervezetének működése és kapcsolata a környezettel	Anyagcsere lényegének megértése a növény- és az állatvilágból vett példákban. 
Az emberi szervezet működésének más élőlényekétől való eltérésének felismerése. 
Az emberi szervezet működésével kapcsolatos fizikai, kémiai, biológiai folyamatok felismerése és elemi szintű értelmezése. 
A természeti folyamatok elemzése során az embernek, mint a természet szerves részének a kezelése. 
Az emberi (különösen a kamaszkori) szervezet felépítésének, működésének alapszintű ismerete, benne a rendszerszerűség felismerése.	Megfigyelések, egyszerű vizsgálódások az életjelenségekkel, főként az anyagcsere-folyamatokkal kapcsolatban. 
Az egészséges életmódnak megfelelő napirendek és étrendek összeállítása. 
A személyi higiénével összefüggő egyszerű esetelemzések. 
Helyzetgyakorlatok az elsősegélynyújtással és a házi betegápolással kapcsolatban. 
Ismeretszerzés és feldolgozás csoportmunkában az emberi szervezet és a környezet kapcsolatairól.	
6. A természetismeret tantárgy kimeneti követelményei
A 6. évfolyam végére alakuljon ki a tanulókban:
- A természeti szépségek és értékek, kulturális örökségek felismerése (lakóhelyi, hazai és Kárpát-medencei példákon);
- Annak felismerése, hogy milyen hatást gyakorol a környezet egy-egy táj és életközösség fejlődésére, a társadalomra és gazdasági életére (lakóhelyi és hazai példákon);
- Készség a természet építőköveinek és az anyagokhoz kapcsolódó jelenségeknek, folyamatoknak önálló megfigyelésében, egyszerűbb vizsgálatában közvetett tanári irányítással, jártasság az önálló megfigyelésekben;
- Az elsődleges információhordozók használatának készsége (tájékozódás a térben, képértelmezés és szövegértelmezés);
- Tájékozódási készség különböző méretarányú és ábrázolásmódú térképeken, földgömbökön;
- Jártasság térképeken és földgömbökön való távolságmérésben;
- Tudjanak számszerű adatokat nagyságrendjük szerint összehasonlítani;
- Tudjanak időtartamokat becsülni, természeti és egyszerű társadalmi eseményeket időrendbe állítani;
- Eligazodjanak készségszinten egyszerűbb lexikonokban, kézikönyvekben, ismeretterjesztő könyvekben, atlaszokban, valamint jártasság szintjén adatsorokban;
- Jártasság irányított tapasztalati ismeretszerzésben a szűkebb, illetve a tágabb környezetükből tömegkommunikációs információhordozók felhasználásával;
- Megismert földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok egyszerű magyarázatának készsége;
- Konkrét események, jelenségek előzményeinek és következményeinek felismerési készsége;
- Készség a szerzett ismeretek különböző szempontú csoportosításában, rendszerezésében, feldolgozásában és ismertetésében (pl. rajzban, fogalmazásban, elbeszélésben) tanári irányítással;
- Az életkori sajátosságoknak megfelelő szakkifejezések elsajátítása és helyes használatuk.
7. A tanulók ellenőrzés-értékelésének elvei, módszerei, szempontjai
A tanulók ellenőrzésére és értékelésére minden témakör lezárásakor, és havonta legalább egy alkalommal kerüljön sor. Az értékelés alapját a tanulóknak a témakör feldolgozása során végzett tevékenységeik, az egyéni ellenőrzések során nyújtott teljesítményeik, valamint a csoportmunkában és projektekben végzett együttműködéseik adják. A témakörök lezárásakor célszerű feladatlapos ellenőrzést alkalmazni, amelyet követően külön értékeljük a tanulók tényismereti tudását, a természeti környezettel összefüggő gondolkodását és tudásuk gyakorlati alkalmazásának szintjét. Az értékelés szóban és érdemjeggyel történjen.
7.1. Az értékelés általános szempontjai
- A tanulók önálló megfigyelési, vizsgálódási-kísérletezési és más információszerzési képességének szintje;
- Eszközhasználatuk szintje;
- Az információkkal kapcsolatos feldolgozási képességeik szintje;
- Tényismeretük és annak kifejezési képessége;
- Feladatmegértő, feladatmegoldó képességük szintje;
- Problémafelismerő képességük szintje;
- Ismereteik alkalmazásának szintje;
- Összehasonlító és rendszerező képességük szintje;
- Kommunikációs, együttműködési és társadalmi képességeik szintje;
- A környezethez való viszonyuk, cselekvőképességük.
Az értékelés valamennyi szempontjánál azt az alapelvet kell szem előtt tartani, hogy az adott tanuló hogyan fejlődött önmagához, előző teljesítményszintjéhez képest! Az értékelés alapját a kerettantervben megfogalmazott kimeneti követelmények adják, amelyeket a tanulóknak az alkalmazás szintjén kell teljesíteniük. Teljesítésük a továbbhaladás feltétele. Az azokon felüli követelményeket a megnevezés/leírás, illetve a reprodukció szintjén javasolt számon kérni.
7.2. Az értékelés javasolt részletes szempontjai tartalmi egységenként
5. évfolyam		
Témakör	Értékelési szempontok	
1. Az anyag és jelenségei	- A tanuló érdeklődése a természeti jelenségek iránt; 
- Anyagismertének szintje; 
- Megfigyeléseinek, vizsgálatainak tudatossága, a tanuló jártassága azok tervezésében; 
- Analizáló és szintetizáló készségének szintje; 
- Együttműködési készsége a csoportmunkában; 
- A tanult jelenségek, folyamatok felismerésének készsége a mindennapi életben; 
- A tanulónak saját munkájával kapcsolatos szóbeli értékelése.	
2. Az időjárás	- A tanuló feladatmegértő készsége, érdeklődése, figyelmének tartóssága, pontossága; 
- Irányított megismerési készsége, jártassága az eszközhasználatban; 
- Csoportosítási, összehasonlítási és összefüggéseket felismerő készsége; 
- A tanuló szóbeli kifejezőkészsége tapasztalatainak elmondása és elsajátított ismereteinek reprodukálása során.	
3. Tájékozódás a környezetben	- A tanuló tájékozódó képessége a térképen és a földgömbön (felismerés, megmutatás, bejelölés, földrajzi fokhálózat olvasása); 
- A természeti környezetben való eligazodásának szintje; 
- Ábrázolási képességének szintje (rajzban, térképvázlaton, modellen); 
- Feladatlap-megoldó képessége; 
- Viselkedése a természeti környezetben a tanulmányi sétán.	
4. Barangolás hazai tájakon (alföldi és dombsági tájainkon)	- A tanuló érdeklődése a természeti környezet jelenségei és folyamatai iránt; 
- Feladatmegoldó készsége, figyelmének tartóssága, pontossága; 
- Önálló megismerési készsége, jártassága az eszközök használatában, valamint az irányított megismerési és kifejezési módszerekben; 
- A természeti adottságok és a gazdasági élet kapcsolatának felismerési képessége; 
- Csoportosítási képessége és összefüggéseket felismerő készsége; 
- Elemzési képessége (képek, terep- és élőlénymodellek, magyarázó-ábrák, egyszerű tematikus térképek, adatok); 
- Szóbeli kifejezőkészsége tapasztalatainak elmondása, illetve elsajátított ismereteinek reprodukálása során. Írásbeli kifejezőkészsége feladatlapok megoldása és fogalmazások, leírások készítésekor; 
- Jártassága a tájak és az élőlények bemutatásában, jellemzésében; 
- Tényismereteinek szintje, problémaérzékenysége; 
- Idő- és térszemléletének fejlettségi szintje; 
- Viselkedése a társadalmi környezetben tanulmányi sétán; 
- Cselekedeteinek tudatossága.	
		
6. évfolyam		
Témakör	Értékelési szempontok	
4. Barangolás hazai tájakon (hegyvidéki tájainkon, vizeinkben és vizeink partján, a város működése)	- A tanuló érdeklődése a természeti környezet jelenségei és folyamatai iránt; 
- Egyéni és csoportos feladatmegoldó készsége, figyelmének tartóssága, pontossága; 
- Önálló megismerési készsége, jártassága az eszközök használatában, valamint az irányított megismerési és kifejezési módszerekben; 
- Csoportosítási képessége, összehasonlítási és összefüggéseket felismerő készsége; 
- Jártasságának szintje az elemzésben (képek, terepmodellek, magyarázó- és folyamatábrák, egyszerű tematikus térképek); 
- Tájat, élőlényt bemutató és jellemző készsége; 
- Szóbeli kifejezőkészsége tapasztalatainak elmondása, illetve elsajátított ismereteinek reprodukálása során. Írásbeli kifejezőkészsége feladatlap-megoldások, fogalmazások, leírások készítése során; 
- Tényismereteinek szintje, problémaérzékenysége. Idő-térszemléletének fejlettsége; 
- Viselkedése a helyzetgyakorlatokban kiállításon, cselekedeteinek tudatossága.	
5. Lakóhelyünktől a bolygónkig	- A tanuló bemutatási képessége a gazdasági ágak egymással való kapcsolatáról; 
- Ismereteinek alkalmazási szintje; 
- Lényegkiemelő képességének szintje az irányított megfigyelések során; 
- Jártassága az ábra- és képelemzésben; 
- A tanári irányítással végzett vázlatírási képessége; 
- A tapasztalatainak feldolgozási képessége; 
- Kiscsoportos feladatvégzési, együttmunkálkodási képességének szintje a csoportmunkában és a projektmunkában.	
6. Az ember szervezetének működése és kapcsolata a környezettel	- A tanuló testtopográfiai és testének működésére vonatkozó ismereteinek szintje; 
- Kapcsolat és összefüggés felismerő képessége a példák bemutatása során; 
- Gyakorlati ismerteinek szintje az egészséges életvitelben és az elsősegélynyújtásban; 
- Igénye és készsége az egészséges életvitelre, környezetre; 
- Viselkedése a helyzetgyakorlatokban, együttműködési készsége a csoportmunkában.	
BIOLÓGIA
7-8. évfolyam
ALAPGONDOLATOK, RENDEZŐELVEK
A biológia a természetismeret 5-6. évfolyamán elsajátított ismeretekre, készségekre, képességekre épül. Annak céljaival, feladataival szerves egységben
- bővíti a tanulók biológiai ismereteit,
- erősíti a természettudományos tárgyak tantárgyközi kapcsolatait,
- továbbfejleszti a tanulók megismerési képességeit,
- elősegíti személyiségük sokoldalú kibontakozását,
- formálja ön- és világszemléletüket,
- segíti a természeti és társadalmi környezetben való eligazodásukat, testi és lelki harmóniájuk kibontakozását.
A biológiai ismeretek elsajátítása során a tanítás-tanulás folyamatában kiemelt hangsúlyt kap a testi-lelki egészség, az énkép és önismeret, a hon- és népismeret, a környezeti nevelés, valamint az információs és kommunikációs kultúra fejlesztési feladatainak megvalósítása.
Ezen feladatok megvalósítása érdekében válogatódott ki és rendeződött témakörökbe a tananyag a 2003-ban megjelent kerettanterv alapelveinek megfelelően. Így a 7. évfolyamon az ökológiai rendszerekkel, a növényi, állati test felépítésével, működésével és a rendszertannal, a 8. évfolyamon pedig az ember szervezetével és egészségével ismerkednek meg a tanulók.
A NAT által kiemelt fejlesztési feladatok megvalósítását a biológia az alábbiakban bemutatott módon vállalja fel.
A testi és lelki egészség, valamint az énkép és önismeret fejlesztési feladatai többnyire a 8. évfolyam ismereteihez kapcsolódnak. Ekkor sajátítják el a tanulók az emberi test anatómiai, fiziológiai ismereteit és az egészségük megőrzését segítő tudni és tennivalókat.
Ezért itt van elsősorban lehetőség:
- saját szervezetük felépítése, működése és kamaszkori változásai iránti érdeklődés felkeltésére,
- a környezet az életvitel és a szervezet egészségi állapota közti összefüggések felismertetésére,
- az egészséges életmód igényének kialakítására és a harmonikus életvitelt megalapozó szokásrendszer elsajátítására,
- az élvezeti szerek, drogok kipróbálásának és használatának elutasítását, a káros szenvedélyek kialakulásának megakadályozását segítő viselkedési formák megismertetésére,
- a betegségek megelőzésének, az időben történő orvoshoz fordulás fontosságának, a betegápolás és elsősegélynyújtás alapismereteinek elsajátítására és gyakorlására,
- a reális önismeret és az önnevelés fejlesztésére,
- az alapvető erkölcsi normák valamint az egészség a becsület és a tudás értékként való elfogadtatására.
A felsoroltak sikeres megvalósítása csak az egészségtan modultanterv 8. évfolyamra tervezett anyagával szerves egységben oldható meg. Ezért a két tantárgy ismereteit tanmeneti és tankönyvi szinten össze kell hangolni.
A 7. és a 8. évfolyamának tananyaga része és segítője a környezeti nevelésnek. A Távoli tájak életközösségei valamint A növények, állatok teste és élete című témakörök ismereteinek elsajátítása során feltárul a tanulók előtt az élővilág szépsége, változatossága és veszélyeztetettsége. Kialakul bennük a környezet iránti érzékenység, felelősségérzet, mely a környezettudatos magatartás alapja.
A biológiai rendszerek szabályozó folyamatainak ismeretei segítik az összefüggések, kölcsönhatások, törvényszerűségek felismerését, tudatosulását. Ezáltal formálódik a tanulók ökológiai szemlélete, fejlődik természettudományos gondolkodása
A hon- és népismeret feladatainak megvalósításához az európai és világhírű magyar kutatók, természettudósok és orvosok életének munkásságának és eredményeinek bemutatásával járul hozzá a tantárgy.
Az információs és kommunikációs kultúra fejlesztési feladatainak megvalósítása a tantárgy egészét átszövi. Ismeretanyagának feldolgozása elválaszthatatlan a természettudományos megismerési módszerek alkalmaztatásától, a megismerési képességek fejlesztésétől, az egyéni és csoportos tanulás formáinak gyakorlásától, az önálló tanulási technikák elsajátításától és a permanens önművelődés igényének kialakításától.
Mindezen feladatok megvalósításához, a reális önismeret és a pozitív énkép kialakulásához, valamint a harmonikus személyiségfejlődéshez sokoldalú és rendszeres értékelés is szükséges.
ÉRTÉKELÉSI ELVEK A 7-8. ÉVFOLYAMON
Az értékelés leggyakoribb formái
- Az önálló és csoportos tanulói tevékenység: forráshasználat; megfigyelés; kísérletezés; applikációs tevékenység; programkészítés, szervezés.
- Szóbeli feleltetés.
- Írásbeli ellenőrzés: munkafüzet, munkalap, feladatlap, témazáró.
- Önálló - tanórán kívüli - forráshasználat (könyv, folyóirat, multimédiás eszközök), megfigyelés, adatgyűjtés, kiselőadás, programkészítés.
Értékelési szempontok:
- Milyen szinten sajátította el a tanuló a tananyaghoz kapcsolódó szaknyelvet és az élőlények testtopográfiai ismereteit?
- Hogyan használja a megismerési algoritmusokat?
- Felismeri-e az élőlényeket, tudja-e őket jellemezni?
- Képes-e a megismert tények, folyamatok, fogalmak elemzésére, törvényszerűségek bizonyítására?
- Érti-e az ökológiai rendszerek szabályozó folyamatait, tudja e példákkal illusztrálni a környezet -életmód- szervezet, valamint a szervek felépítése és működése közti oksági összefüggéseket?
- Képes-e a növényi és állati anyagcsere összehasonlítására, látja e az autotróf anyagcsere szerepét a bioszférában?
- Felismeri e a növény és állatvilág élőlényeinek testfelépítésében és életműködéseinek fejlődésében az evolúciós újításokat?
- Képes-e a megismert élőlények rendszerezésére?
- Ismeri-e az emberi szervezet felépítését, működését, szabályozó folyamatait?
- Látja-e szervezetében a rész és az egész viszonyát, az életfolyamatok irreverzibilitását?
- Elsajátította-e és alkalmazza-e a mindennapokban az egészséges életvitel szokásrendszerét?
- Tudja-e, mikor kell orvoshoz fordulni és hogyan kell ott viselkedni?
- Rendelkezik-e megfelelő önállósággal a megfigyelések, vizsgálódások, kísérletek végzésében, az eszközök balesetmentes használatában, az információhordozók kiválasztásában, hasznosításában?
- Elsajátította-e az értő, a válogató a kritikai olvasás megfelelő szintjét, és tudja-e hasznosítani az ismeretszerzés folyamatában?
- Miként tud önállóan vagy társaival együttműködve ismereteket szerezni, gyakorlatokat végezni, megszerzett ismereteit új szituációban alkalmazni?
- Milyen mértékben vált személyiségének jellemzőjévé a környezet- és egészségvédelem, valamint a permanens önművelődés igénye?
Célok és feladatok
Feleleveníteni, rendszerezni, bővíteni és továbbfejleszteni a természetismeret 5-6. évfolyamán elsajátított ismereteket, készségeket, képességeket.
Megismertetni az életközösségek mint dinamikusan változó ökológiai rendszerek legjellemzőbb élőlényeit, oksági összefüggéseit, kölcsönhatásait, törvényszerűségeit, szennyeződésük leggyakoribb veszélyforrásait és következményeit.
Megláttatni a növényi és az állati testszerveződés és működés megismerése során az élővilág szépségét, sokszínűségét és változékonyságát.
Felismertetni az evolúció főbb állomásait az élőlények testszerveződésében, szerveik, szervrendszereik és életműködéseik fejlődésében.
Fejleszteni a tanulók rendszerszemléletét, a rendszerezés alapelveinek, kategóriáinak megismertetésével, és az élőlények besorolásával.
Megláttatni a rendszertan és az evolúció kapcsolatát.
Feltárni a az autotróf és a heterotróf világ kapcsolatrendszerét.
Megismertetni az emberi test szerveződését, működését, szabályozó folyamatait, kamaszkori változásait és a tennivalókat.
Megértetni, hogy a környezet, az életvitel és a szervezet egészségi állapota szorosan összefügg egymással.
Beláttatni a betegségmegelőzés, valamint a betegápolási és elsősegélynyújtási ismeretek, gyakorlatok sajátításának fontosságát.
Tudatosítani a káros szenvedélyek szervezetre gyakorolt hatását, következményeit és kialakulásuk megelőzésének fontosságát.
Megértetni és elfogadtatni, hogy a tudás, az egészség és a becsület pénzzel nem megvehető emberi érték, melynek védelme minden ember legfontosabb feladat.
Segíteni a környezetvédelem és az egészséges életvitel szokásrendszerének elsajátítását, mindennapi életben való használatát.
Továbbfejleszteni és gyakoroltatni az önálló ismeretszerzés megismerési módszereit, az információhordozók használatát.
Elsajátíttatni az ismeretek megszerzése és a feladatok megoldása során, a társakkal való együttdolgozás technikáit.
Fejlesztési követelmények
A tanuló legyen nyitott, tanúsítson érdeklődést környezete és szervezete iránt. Legyen érzékeny problémáira. Tanuljon meg tapasztalatokat, tudományos ismereteket szerezni. Legyen képes megszerzett tudását a mindennapi életben hasznosítani. Váljon igényévé az önálló ismeretszerzés.
Ehhez az szükséges, hogy:
- legyen képes a természetben és a szervezetében játszódó jelenségek, folyamatok, változások, kölcsönhatások tudatos megfigyelésére;
- tudjon vizsgálatokat, kísérleteket önállóan végezni és rendelkezzen megfelelő gyakorlattal az anyagok eszközök ismeretében, balesetmentes használatában;
- ismerje fel a megfigyelések, vizsgálódások feladataiban rejlő problémát, legyen képes azok tapasztalatait értelmezni, magyarázni, belőle következtetéseket levonni és róluk írásos, rajzos feljegyzéseket készíteni;
- tudja a szöveges és a képi információhordozókat önállóan használni, diagramokat elemezni, ezekből következtetéseket levonni;
- legyen képes ismereteinél a lényeges és a lényegtelen elkülönítésére, a mennyiségi és minőségi jellemzők összehasonlítására, az ok-okozati összefüggések felismerésére és magyarázatára;
- tudja használni az ismeretek megszerzésénél és reprodukálásánál a megismerési algoritmusokat,
- vegye észre az egészséges test felépítésének és működésének csodáit;
- ismerje a környezetét és egészségét károsító tényezőket, használja fel ismereteit a veszély időbeni felismerésére és elhárítására;
- tekintse egészségének, környezetének védelmét elsőrendű feladatának és vegyen részt aktívan a megvalósításban.
Sajátítson el megfelelő mennyiségű és mélységű ismereteket az élő és élettelen anyag tulajdonságairól, szerkezetének és működésének összefüggéseiről.
Ennek érdekében:
- ismerje meg a legfontosabb szerves és szervetlen anyagok jellemző tulajdonságait;
- tudja az élelmiszerek, ételek tápanyag-tartalmát és táplálkozását e szerint alakítsa;
- értse, hogy az élő szervezetet felépítő anyagok mennyisége, aránya és szerkezete elválaszthatatlan a működéstől;
- ismerje fel az élő anyag különböző megjelenési formáiban a hasonlóságokat és a különbségeket;
- lássa az ökológiai rendszerekben az anyagok áramlását, körforgását;
- értse a növényi, állati és emberi szervezet építő és lebontó anyagcsere-folyamatainak elválaszthatatlanságát;
- legyenek biztos ismeretei a szervezetet károsító anyagok (nikotin, alkohol és a drog) mérgező hatásáról kipróbálásuk és használatuk veszélyeiről;
- ismerje a leggyakoribb környezetszennyező anyagokat, törekedjen felhalmozódásuk megelőzésére és az esetlegesen kialakuló károk csökkentésére.
A környezetben való tájékozódás érdekében szükséges tudnia, hogy a természet élő és élettelen dolgai, jelenségei, kölcsönhatásai időben és meghatározott térben zajlanak.
Így fontos, hogy:
- tudja, a természetben minden állandó változásban, mozgásban van,
- tudja, a természeti jelenségek, folyamatok, kölcsönhatások időben és térben játszódnak,
- értse a folyamatok időbeliségét és visszafordíthatatlanságát,
- ismerje fel az élőlények egyedfejlődési szakaszait és időtartamát,
- tudatosuljon benne, hogy az élőlények elválaszthatatlanok környezetüktől, mert azzal állandó és folytonos anyagcserét folytatnak,
- rendelkezzen megfelelő szintű testtopográfiai ismerettel az élőlények és saját szerveztük felépítésénél,
- lássa a test külső és belső tereiben a rész és az egész viszonyát,
- ismerje a főbb biomok, életközösségek földrajzi helyét.
Lássa a természettudományok XX. században bekövetkezett fejlődését és meghatározó szerepét a Föld és a földi élet jövőjében.
Ennek érdekében:
- ismerje a közvetlen tapasztalatszerzés módszereit, szerepét és jelentőségét a természettudományos megismerésben;
- tudja, hogy ezen tapasztalatait az információhordozók által bővítheti, fejlesztheti;
- fogadja kritikával az információkat, mert téves nézetekkel is találkozhat;
- értékrendjében kapjon megfelelő helyet a tudomány és a tudás tisztelete;
- ismerje hazánk kiemelkedő eredményeket elért tudósait, kutatóit, orvosait;
- legyen büszke eredményeikre, nemzetközi elismertségükre;
- törekedjen munkásságuk széles körű ismertetésére és hírnevük öregbítésére.
7. ÉVFOLYAM
Időkeret:
Évi óraszám: 55
Heti óraszám: 1. félév: 1 vagy 2
2. félév: 2 vagy 1
Javasolt óraterv
Témák	Óraszámok felhasználása	Összóraszám	

Száma	
Neve	
Új ismeret	Helyi felhasználás: 
kiegé- 
szítő anyag, 
gyakorlás	
Ismétlés, 
ellenőrzés	
55	
	Év eleji ismétlés	-	-	2	2	
1.	Ökológiai rendszerek szabályozó folyamatai	4	1	-	5	
2.	Távoli tájak életközösségei	7	2	2	11	
3.	A növények testszerveződése	8	1	2	11	
4.	Az állatok teste és élete	7	1	2	10	
5.	Rendszer az élők világában	10	1	2	13	
	Év végi ismétlés	-	-	3	3	
1. téma: Ökológiai rendszerek szabályozó folyamatai
Cél:
- Feleleveníteni és alkalmaztatni a természetismeretben elsajátított biológiai és földrajzi ismereteket.
- Megláttatni a környezeti tényezők, az élőlények tűrőképessége és előfordulása közti összefüggéseket.
- Tudatosítani az élőlények közti kölcsönhatások szerepét az ökológiai rendszerek egyensúlyának szabályozásában.
- Megismertetni az ökológiai rendszerek szerkezetét, felépítését és változásait.
- Bemutatni a termelő szervezetek jelentőségét, és az anyagok körforgását a földi életben.
- Megláttatni a bioszféra fenyegetettségét és védelmének fontosságát.
- A tanulás iránti motiváció felkeltése és fenntartása.
- Az értelmes, összefüggésekre épülő tanulás elsajátításának gyakoroltatása az információhordozók felhasználásával.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az élőlény és környezete. 

Az életközösségek szerveződése, szerkezete, időbeni változása és pusztulása. 

Táplálkozási kapcsolatok, táplálkozási szintek. 
Anyagforgalom és energiaáramlás az életközösségekben. 

Az emberi tevékenység hatása az életközösségekre. A Föld globális gondjai. 

A lakóhely környezeti problémái. 	Példákkal bizonyíttatni a környezeti tényezők, a tűrőképesség és az élőlények előfordulása közti összefüggéseket. 

Feltárni az életközösségek változásainak és élőlényeik térbeli elrendeződésének okát. 
Tudatosítani az élőlények közti kölcsönhatások szerepét az életközösségek szabályozó folyamataiban. 

Gyakoroltatni táplálékláncok, táplálkozási hálózatok összeállítását. 
Megláttatni az anyagforgalom és az energiaáramlás elválaszthatatlanságát. 
Kiselőadás készítése Borbás Vince ökológusról. 
Környezetszennyezéssel kapcsolatos hírek, újságcikkek gyűjtése, elemzése, tablók készítése. 
Tudatosítani az ember felelősségét a földi élet alakulásában. 

Helyi környezetvédő programok összeállítása, megvalósításuk értékelése.	
2. téma: A távoli tájak életközösségei
Cél:
- Megértetni az élővilág övezetes elrendeződésének okát, biotikus és abiotikus tényezőinek összefüggéseit és kölcsönhatásait.
- Megismertetni az életközösségek földrajzi helyét, legjellemzőbb élőlényeinek előfordulását, küllemét, életmódját és az életközösségben betöltött szerepét.
- Tudatosítani az élőlények környezete, életmódja, szervezete, valamint szerveinek felépítése és működése közti összefüggéseket.
- Gyakoroltatni a megismert élőlények rendszerezését.
- Felismertetni a tájak és élőlények veszélyeztetettségét, okát és elhárításuk szükségességét.
- Feltárni a lokális környezetszennyezés globális következményeit.
- Kialakítani a környezetvédelemben való aktív részvétel igényét.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A trópusi esőerdők földrajzi helye, életfeltételei, szerkezete. 
Élőlényei: fán lakó orhideák, liánok, kolibrik, bőgőmajmok, jaguár, dél-amerikai anakonda. 
Az esőerdők veszélyeztetettsége, pusztulása 
A szavanna éghajlat természetes növénytársulásainak földrajzi helye, életfeltételei. 
Élőlényei: akáciák, majomkenyérfák, csimpánz, nílusi krokodil, antilopok, strucc, oroszlán. 

A sivatag mint élőhely. 
Jellemző élőlényei a kaktuszok, a dromedár, a sivatagi róka, a sivatagi ugróegér és a skorpiók. 
Az elsivatagosodás okai és veszélyei. 

A tajga kiterjedése, életfeltételei. 
Élőlényei: vörös-, és lucfenyő, bibircses nyír, mohák, siketfajd, mókus, hiúz, farkas. 
A tajgaerdő pusztulása és okai. 

A tundra földrajzi helye, éghajlata, életfeltételei. 
Élőlényei: mohák, zuzmók, törpecserjék, rénszarvas. 
Élet az Északi-, és a Déli-sarkon: jegesmedve, császárpingvin, borjúfóka 

A tenger mint élőhely. 
A tenger tagolódása és lebegő élőlényei: plankton, füles medúza. 
A part és a partközel élőlényei: a barnamoszatok, mosdószivacs, heringsirály, kárókatona. 

Nyílt vizek állatai: hering, heringcápa és a kék bálna. 

A tengerek, óceánok szerepe, veszélyeztetettsége és a megelőzés lehetőségei.	A tanulók földrajzi ismereteinek alkalmaztatása. 
Földrajzi atlasz használata. 
A megismert élőlényekből táplálkozási lánc összeállítása. 

Tudatosítani az éghajlati tényezők és a természetes növénytakaró összefüggéseit. 

Szavannai táplálékláncok összeállítása. 
A megismert élőlények rendszerezése. 
Feltárni az élőhely szűkülésének okait és a vadászat veszélyeit. 

Megláttatni a kedvezőtlen környezet és a túlélési stratégiákban megnyilvánuló alkalmazkodást. 
Élőlények megismerése megismerési algoritmusok segítségével. 

Példák gyűjtése a környezethez való alkalmazkodásra. 
A tajga élőlényeiből táplálkozási lánc összeállítása. 
Megismertetni a savas esők veszélyét, és kialakulásuk megelőzésének lehetőségeit. 

Példákkal bizonyítani a szervek felépítése és működése közti összefüggést. 
A tundra élőlényeinek rendszerezése. 

Összehasonlítani a tengeri régiók életfeltételeit. 
Feltárni az életfeltételek alakulása, a faj- és az egyedszám összefüggéseit. 
Megláttatni a tengerpart és a tenger élőlényeinek kapcsolatát. 

Példákkal illusztrálni a vízi életmódhoz való alkalmazkodást. 

Tudatosítani a tenger veszélyeztetettségét, védelmének fontosságát és a bioszférában betöltött szerepét.	
3. téma: A növényi test felépítése és életműködései
Cél:
- Alkalmaztatni a növények szervezetével kapcsolatos tanulói ismereteket.
- Megláttatni a növényi test felépítésének és működésének megismerése során az élővilág szépségét és változatosságát.
- Megértetni, hogy az életjelenségek anyaghoz kötötten játszódnak.
- Feltárni a szervek felépítése és működése, valamint a működést befolyásoló környezeti tényezők ok-okozati összefüggéseit.
- Tudatosítani a napfény és az autotróf anyagcsere szerepét a földi életben.
- Megláttatni az ön- és fajfenntartó szervek fejlődésének evolúciós „újításaiban” a növényvilág fejlődéstörténetét.
- Megfelelő jártasság kialakítása a szervezettani és élettani vizsgálódások, kísérletek végzésében, a csoportban való együtt dolgozás módszereinek elsajátításában.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A telepes és hajtásos növények testszerveződése. A növényi sejt és a növényi szövetek. 

A gyökér és a lomblevél szöveti felépítése, szerepe az anyagfelvételben és leadásban. 
A fotoszintézis, a gázcsere és a párologtatás. 

A szár felépítése és a nedvkeringés. A növényi kiválasztás formái. 

A növények ivartalan, ivaros szaporodása. Virágok, virágzatok. Megporzási formák. 

A kettős megtermékenyítés, a mag és a termés. 

A csírázás feltételei, folyamata. 
Csírázástól az egyed haláláig. 
A növényi test felépítésével és működésével kapcsolatos vizsgálódások, kísérletek. 
A mikroszkóp felépítése és működése.	Megláttatni a növényi testszerveződés evolúciós állomásait és a szervek szöveti felépítése, működése, valamint testbeni helye közti összefüggéseket. 

A növényi szövetekkel kapcsolatos ismeretek alkalmaztatása. 
Tudatosítani a fotoszintézis szerepét a földi életben. Feltárni az életfolyamatok és a környezeti tényezők összefüggéseit. 
Tudatosítani az autotróf anyagcsere részfolyamatainak elválaszthatatlanságát. 

Szártípusok csoportosítása. 

A viráganatómia ismeretek alkalmaztatása. 
A virág jellemzői és a megporzás módjai közti összefüggés felismertetése. Virágtípusok gyűjtése. 

Tudatosítani a virág, a kettős megtermékenyítés és a termés megjelenésének jelentőségét a szárazföld meghódításában. 
Felismertetni a termések szerkezete és terjedése közti összefüggéseket. 
A termések csoportosítása. 
A csírázás feltételeinek megfigyelése, tapasztalatairól jegyzőkönyv készítése. 
Továbbfejleszteni a tanulók önállóságát a vizsgálódások, kísérletek végzésében. 

Mikroszkóp használata. Vázlatrajzok, feljegyzések készítése.	
4. téma: Az állatok teste és élete
Cél:
- Alkalmaztatni az állatok szervezetével és működésével kapcsolatos korábbi ismereteket.
- Felismertetni az állati test szerveződésének és működésének különbségeiben az élővilág szépségét és sokszínűségét.
- Megláttatni az élővilág egységét a növények és állatok összehasonlítása során. Tudatosítani a környezet és az élőlény, valamint az autotróf és heterotróf világ elválaszthatatlanságát.
- Feltárni a környezet-életmód-szervezet, továbbá a szervek-szervrendszerek felépítése és működése közti ok-okozati összefüggéseket.
- Megértetni a szervek, szervrendszerek és az életfolyamatok fejlettségbeli különbségének evolúciós magyarázatát.
- Továbbfejleszteni a tanulók önállóságát a vizsgálódások, kísérletek végzésében és feljegyzések készítésében.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Testszerveződés az állatvilágban. Sejtek, szövetek. 

A gerinctelen és gerinces állatok kültakarója. 

Az állatok mozgása. A mozgásszervek felépítése, működése. 

Táplálkozás az állatvilágban. A táplálkozás szervei, módjai és folyamatai. 

Légzés a vízben és a szárazföldön. 

Anyagszállítás és kiválasztás az állatok országában. 
Az állatok szaporodása, az utódok egyedfejlődése. 

Az állatok testével és életműködésével kapcsolatos megfigyelések, vizsgálódások.	A növényi-állati sejt összehasonlítása. Példákkal illusztrálni a szövetek felépítése, testbeni helye és működésük összefüggéseit. 

A környezet, a kültakaró és az állat fejlettsége közti összefüggések bizonyítása. 

A mozgásszervek, mozgásformák összekapcsolása, fejlettségi sorrend összeállítása. 

Az autotróf és heterotróf táplálkozás jellemzőinek összehasonlítása. 
Tudatosítani a környezet, a táplálékszerzés, valamint a táplálék anyaga és a táplálkozási szervek felépítése közti kapcsolatrendszert. 
Megláttatni a táplálkozás folyamataiban és szerveinek felépítésében az evolúciós „újításokat”. 
Feltárni a tüdő tökéletesedése és a szárazföldi élethez való alkalmazkodás összefüggéseit. 

A nyitott és zárt keringési rendszer összehasonlítása. 

Az embriófejlődés helye és az állatok fejlettsége, valamint a faj fennmaradása, az utódok száma és az ivadékgondozás mértéke közti összefüggés felismertetése. Fejlődési formák összehasonlítása. 

Vizsgálódások, kísérletek végzése. Mikroszkóp használata. Tapasztalatok dokumentálása és értékelése.	
5. téma: Rendszer az élők világában
Cél:
- Megismertetni a mesterséges és természetes rendszer rendező elveit és megalkotóik kiváló képviselőit.
- Megalapozni a rendszerezés hierarchiáját.
- Továbbfejleszteni a tanulók rendszerszemléletét.
- Segíteni a fajok besorolását a megfelelő rendszertani kategóriákba.
- Tudatosítani a rendszertani kategóriák élőlényeinek szerepét a mindennapi életben és a bioszférában.
- Megláttatni a rendszerezés és az evolúció kapcsolatát.
- Elsajátíttatni a növény- és állatfelismerés alapismereteit.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A természetes és mesterséges rend-szerek rendező elvei. Rendszertani kategóriák: faj, osztály, törzs. 

Sejtmagnélküli és sejtmagvas egy-sejtűek országa. 

A gombák országa. Zuzmók törzse. 

A növények országa. Barnamoszatok, zöldmoszatok, mohák, harasztok törzse. 

A nyitvatermők, zárvatermők törzse, a zárvatermők osztályai: kétszikűek, egyszikűek. 

Növényfelismerés. 

Az állatok országa. 
Szivacsok, csalánozók, gyűrűs férgek, puhatestűek (kagylók, csigák), ízeltlábúak (rákok, rovarok, pókszabásúak), törzse és a zárójelben megjelölt osztályaik. 

A gerincesek törzse, és osztályai: porcos, csontos halak, kétéltűek, hüllők, madarak, emlősök.	A természetes és mesterséges rendszer összehasonlítása. A rendszertani kategóriák hierarchiájának gyakorlása. 
Kitaibel Pál és Darwin munkásságáról kiselőadás készítése. 

Megláttatni a két ország képviselőinek fejlettségbeli különbségeit, szerepét az élővilág anyagforgalmában. 

Tudatosítani a gombák szerepét és jelentőségét a földi életben. 

Megláttatni a fejlődés útját a megismert növénytörzsek segítségével. 

Bemutatni a szárazföld meghódításával összefüggő fejlődéstörténeti állomásokat. Összehasonlítani a nyitva- és zárvatermőket, valamint az egy- és kétszikűeket. A megismert növények rendszerezése. 
Képes albumok, határozókönyvek bemutatása, használatuk gyakorlása. Jávorka Sándor, Csapody Vera munkásságának megismertetése. 

Állatfajok besorolása a megfelelő rendszertani kategóriákba. 
Megláttatni az állattörzsek képviselőinek fejlettségbeli különbségében az állatvilág törzsfejlődését. 

A törzs közös sajátosságainak kiemelése, az osztályok jellemzőinek összehasonlítása. 
Megláttatni a gerincesek alkalmazkodását a szárazföldi élethez.	
Év végi követelmények
A 7. évfolyam végén a tanuló:
- ismerje az éghajlati övezetek, életközösségek földrajzi helyét, élő és élettelen környezeti tényezőit, kölcsönhatásait,
- legyen képes felismerni, megnevezni és a megismerési algoritmusok segítségével jellemezni a megismert fajokat,
- tudjon az egyes életközösségek fajaiból táplálkozási láncokat összeállítani,
- értse és tudja példákkal illusztrálni a környezet-szervezet-életmód oksági összefüggéseit,
- ismerje az életközösségek szerkezetét, változásait, kölcsönhatásait és anyagforgalmát,
- lássa az ökológiai rendszerek szabályozásában az élőlények közti kölcsönhatások meghatározó szerepét,
- ismerje az életközösségek bioszférában betöltött szerepét, lássa veszélyeztetettségét és védelmük fontosságát,
- tegyen meg mindent közvetlen környezetében a környezeti problémák csökkentése érdekében,
- lássa az élővilág szépségét, sokszínűségét és változékonyságát,
- ismerje a növényi és állati anyagcserében résztvevő szervek, szervrendszerek felépítését, működésük hasonlóságait és különbségeit,
- értse az autotróf és heterotróf világ kapcsolatrendszerét és az anyagok körforgását,
- legyen képes példákkal bizonyítani az élőlények környezethez való alkalmazkodását, szerveik felépítésének és működésének összefüggéseit,
- ismerje az élőlények ivartalan-, és ivaros szaporodásának formáit, szerveit, az állatok és növények egyedfejlődésének főbb szakaszait és jellemzőit,
- vegye észre az élőlények testszerveződésében szerveik felépítésének és működésének fejlődésében az evolúció főbb állomásait,
- tudja a megismert élőlényeket besorolni a megfelelő rendszertani kategóriába,
- legyen képes az információhordozók használatára és hasznosítására,
- tudjon önállóan és társaival együttdolgozva megfigyeléseket, vizsgálódásokat, kísérleteket végezni, tapasztalatairól rajzos, írásos feljegyzéseket készíteni,
- sajátítsa el az önálló ismeretszerzés módszereit, és alkalmazza azokat a mindennapokban.
8. ÉVFOLYAM
Időkeret:
Évi óraszám: 55
Heti óraszám: 1. félév: 1 vagy 2
2. félév: 2 vagy 1
Javasolt óraterv
Témák	Óraszámok felhasználása	Összóraszám	

Száma	
Neve	
Új ismeret	Helyi felhasználás: kiegé- 
szítő anyag, 
gyakorlás	
Ismétlés, 
ellenőrzés	
55	
	Év eleji ismétlés	-	-	2	2	
1.	Az emberi test felépítése	4	1	-	5	
2.	A bőr és a mozgás	5	1	2	8	
3.	A szervezet anyagforgalma	10	2	2	14	
4.	Az életfolyamatok szabályozása	9	1	2	12	
5.	A szaporodás és egyedfejlődés	8	1	2	11	
	Év végi ismétlés	-	-	3	3	
1. téma: Az emberi test felépítése
Cél:
- Feleleveníteni és alkalmaztatni a tanulók egészségtani és állattani ismereteit.
- Feltárni az állati és emberi sejtek, szövetek hasonlóságait, különbségeit.
- Bemutatni az emberi test kizárólagosan emberi sajátosságait.
- Tudatosítani a szövetek testbeni helye, felépítése és működése közötti ok-okozati összefüggéseket.
- A testszerveződéssel kapcsolatos fogalmak bővítése során fejleszteni a tanulók fogalomalkotó képességét.
- Gyakoroltatni a mikroszkóp használatát.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az emberi test felépítése a sejttől az egységes egészig. 

A hámszövetek testbeni helye, jellemzői és szerepe. 
Módosult hámok. 

Kötő-, és támasztószövetek: laza rostos kötőszövet, ín-, zsír-, porc- és csontszövet. 

Az izomszövetek fajtái, működésük és testbeni helyük. 

Sejtek, szövetek mikroszkópi vizsgálata.	Alkalmaztatni a tanulók meglévő ismereteit. Összehasonlítani az állatok és az ember test-szerveződését. 

Hámszövetek összehasonlítása. 
Tudatosítani a hámszövetek védelmének fontosságát. 

Példákkal illusztrálni a szövetek felépítése, működése és testbeni helye közti oksági kapcsolatokat. 

Az izomszövetek összehasonlítása. 
A megismert szövetek csoportosítása. 

Mikroszkóp használata. Írásos, rajzos feljegyzések készítése a vizsgálódás tapasztalatairól.	
2. téma: A bőr és a mozgásszervrendszer
Cél:
- Megismertetni a bőr sokrétű feladatát és szerepét az emberi kapcsolatokban.
- Tudatosítani a szervrendszer felépítése és működése, valamint a kamaszkori változások és következményeik összefüggéseit.
- Megláttatni a bőrápolás fontosságát, elsajátíttatni tennivalóit.
- Megismertetni a mozgásszervrendszert, szerveik szerkezeti felépítését és működését.
- Bemutatni a kamaszkori mozgásszervek felépítésének és működésének sajátosságait.
- Tudatosítani a rendszeresen végzett aktív mozgás, sport szerepét a mozgásszervek fejlődésében és a szervezet egészségi állapotának alakulásában.
- Megismertetni és gyakoroltatni a bőr és a mozgásszervi sérülésekkel kapcsolatos elsősegélynyújtási tennivalókat.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Bőr szervrendszerének felépítése, működése. A bőr kamaszkori változásainak okai, következményei. 

Bőr- és szépségápolás. A serdülőkori kozmetika természetes anyagai. 

A mozgásszervrendszer szervei, csontkapcsolatok. A testtájak főbb csontjai. 

A csont és a vázizmok szerkezete, működése, kamaszkori jellemzői. 

A mozgás élettani szerepe. 

Veszélyhelyzetek. Bőr- és mozgás-szervi sérülések, elváltozások.	Tudatosítani a bőr szerepét és védelmének fontosságát. 
Egészséges bőrápolási szokások kialakítása. 

Kozmetikai bemutató szervezése. 

A rész és az egész helyes értelmezése a szervrendszerben. 

Elmélyíteni a szerkezet-működés összefüggéseit. 
A legismertebb sportágak mozgásszervekre gyakorolt hatásának összegyűjtése, ismertetése. 
Egyéni mozgásterv készítése 

Elsősegélynyújtási gyakorlatok.	
3. téma: A szervezet anyagforgalma
Cél:
- Megismertetni az emberi szervezet anyagforgalmába résztvevő szervek, szervrendszerek felépítését és működését.
- Megláttatni a részfolyamatok kapcsolatát és irreverzibilitását.
- Tudatosítani a táplálkozás más szervekre gyakorolt hatását.
- Megértetni a helyes fogyasztói magatartás, vásárlói szokás elsajátításának fontosságát az élelmiszerek, ételek kiválasztásánál.
- Kialakítani az egészséges táplálkozás és légzés szokásrendszerét.
- Bemutatni az anyagszállítást, és szervrendszerének egészségét veszélyeztető rizikófaktorokat és kiküszöbölésük lehetőségeit.
- Megértetni az élvezeti szerek anyagainak (alkohol, nikotin) szervezetromboló hatását, szenvedéllyé alakulásuk veszélyét és következményeit.
- Beláttatni az építő és lebontó anyagcsere elválaszthatatlanságát, arányai eltolódásának következményeit.
- Vizsgálódásokkal és kísérletekkel elmélyíteni a szervek működésével kapcsolatos ismereteket.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Táplálékok, tápanyagok. 
Élelmiszerek, ételek tápanyagtartalma és az egészséges táplálkozás. 

A tápcsatorna felépítése, működése. Tápanyagok emésztése, felszívódása. Kamaszkori problémák, elváltozások. 

A légutak és a gázcsere. A légúti szerveket károsító környezeti tényezők. Légzőszervi elváltozások, betegségek megelőzése. 

A vér és alkotóinak szerepe az anyagszállításban, és a szervezet védelmében. 

A szív. A vér és a nyirokkeringés. 

A szív és az érrendszeri betegségek megelőzése. 
Az alkohol nyomában. Nikotin-stop! 

A kiválasztásban résztvevő szerv-rendszerek. A vizeletkiválasztás. A vízháztartás egyensúlya. 

A szervezet anyag- és energiaforgalma. Az építő és lebontó anyagcsere. 

Az anyagforgalommal kapcsolatos vizsgálódások, kísérletek.	Kalóriatáblázatok használata. 
Helyes és egészséges vásárlói magatartás, szokásrendszer összegyűjtése, megbeszélése. 
Egészséges heti étrend összeállítása. Kiselőadás készítése Szent-Györgyi Albertről. 

Helytelen étkezési szokások és kiküszöbölésük megbeszélése. 

A tanulók fizikai ismereteinek alkalmaztatása. 
Az egészséges légzés ismérveinek megbeszélése. 
Légzőgyakorlatok bemutatása, gyakoroltatása. 

Tudatosítani a véradás életmentő szerepét. 
Vérzéscsillapítási gyakorlatok. 

A szív és az érrendszeri elváltozások kockázati tényezőinek összegyűjtése, elemzése. 
A dohányzás, alkoholfogyasztás okainak összegyűjtése, következményeinek megbeszélése. 

Megláttatni a kiválasztás szerepét a szervezet anyagforgalmában. 

Tudatosítani az építő és lebontó anyagcsere elválaszthatatlanságát, egyensúlya megváltozásának következményeit. 

Tanulói vizsgálódások, kísérletek. 
Jegyzőkönyv készítése.	
4. téma: Az életfolyamatok szabályozása és az érzékelés
Cél:
- Megismertetni az idegrendszer felépítését, szabályozó folyamatait, valamint az érzékszervek szerkezetét és működését.
- Megláttatni az érzékszervek szerepét a tájékozódásban, és elsajátíttatni védelmük szokásrendszerét.
- Megértetni a környezet változásaihoz való alkalmazkodás és a belső szervek kettős beidegzése közti összefüggéseket.
- Megismertetni a feltétlen reflexek szerepét a létfenntartó működések szabályozásában, és a feltételes reflexek kialakulásában.
- Bemutatni a feltételes reflexet, mint a tanulás egyik formáját.
- Tudatosítani a drogok szervezetre gyakorolt káros hatását, a szenvedély kialakulásának veszélyét és következményeit.
- Felismertetni a hormonrendszer és az idegrendszer szabályozásának hasonlóságait és különbözőségeit, valamint a két rendszer kapcsolatát.
- A gondolkodási műveletek gyakoroltatásával fejleszteni a tanulók fogalomalkotó képességét.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az idegrendszer szerveződése. 
Az idegsejt részei, típusai, ingerületi és nyugalmi állapota. Az ingerület átadása, vezetése. Az idegszövet. 

A szem és a látás. 

A hallás és egyensúly érzékelés. 
A nyelv, az orr és a bőr mint érzékszerv. 
Az akaratlagos (szomatikus) és a vegetatív idegrendszer felépítése és működése. 

Velünk született és a „tanult” reflexek. Pavlov munkássága. 

Az idegrendszer működését befolyásoló élvezeti szerek és drogok hatása. Mondj nemet a drogokra! 

A hormonrendszer felépítése és működése. Az ideg- és a hormonrendszer kapcsolata.	Megláttatni az idegrendszer felépítésében és működésében a rész és egész viszonyát. 
Idegrendszeri alapfogalmak kialakítása. 

Tudatosítani a szem szerkezete és a fény terjedése közti összefüggést. 

Érzékszervekkel kapcsolatos tanulói vizsgálódások. 
Kiselőadás Békésy Györgyről. 
Tudatosítani az idegrendszer egységét, szerepét az életfolyamatok szabályozásában és a környezethez való alkalmazkodásban. 

Megláttatni a feltétlen- és feltételes reflex hasonlóságait, különbségeit és a két reflex kapcsolatát. Kiselőadás készítése. 

Szituációs játékok a drogok kipróbálásának és használatának elutasítására. 

Felismertetni a szabályozó szervrendszerek hierarchiáját. 	
5. téma: A szaporodás és egyedfejlődés
Cél:
- Megismertetni a nő és férfi szervezetének elsődleges és másodlagos nemi jellegeit.
- Felismertetni a nemiség és a hozzátartozó viselkedési formák, társadalmi szerepek vállalásának fontosságát.
- Elsajátíttatni a nemi szervek egészségmegőrzését szolgáló személyi higiéné anyagainak, és eszközeinek helyes használatát.
- Beláttatni a korai nemi élet veszélyeit, a nemi betegségek és az AIDS megelőzésének fontosságát.
- Megismertetni az örökletes betegségek megelőzésében a genetikai tanácsadás szerepét.
- Bemutatni a fogamzásgátlás módjait, az abortusz veszélyét, egészségi, erkölcsi és társadalmi következményeit.
- Tudatosítani a biológiai és társadalmi érettség különbségeit és következményeit.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A férfi és nő ivarszerveinek felépítése, működése. Másodlagos nemi jellegek, lelki tulajdonságok. 

Az ember nemi élete. A nemi úton terjedő betegségek és megelőzésük. 

A fogamzásgátlás módjai, következményei. Az abortusz egészségi, erkölcsi és társadalmi kérdései. 

A fogamzás, terhesség és a szülés. 
Semmelweis Ignác élete és munkássága 

Örökletes betegségek (gyermekvállalás, családtervezés), genetikai tanácsadás. 

Az ember egyedfejlődési szakaszai a születéstől a halálig.	A nemek másodlagos nemi jellegének összehasonlítása. 
A kamasz fiúk és lányok lelki sajátosságainak összegyűjtése. 

A nemi szervek egészségét biztosító személyi higiéné anyagainak és eszközeinek megismertetése. 

Vélemények, tapasztalatok gyűjtése az abortusz erkölcsi és társadalmi megítéléséről. 

Felhívni a figyelmet az anya terhesség alatti életmódja, és a születendő gyermek egészségi állapota közti összefüggésre. 
Kiselőadás készítése. 
Megláttatni a genetikai tanácsadás fontosságát az örökletes betegségek elkerülésében. 

Tudatosítani, hogy az ember egyedfejlődési szakaszaiban tapasztalható egyéni különbségek a fejlődés természetes velejárói. Serdülőkori problémák, rendellenességek megbeszélése.	
Év végi követelmények
A 8. évfolyam végén a tanuló:
- ismerje az emberi test szerveződését, szervrendszereinek felépítését és működését,
- tudja használni a megismerési algoritmusokat a szövetek, szervek jellemzésénél,
- értse, és tudja példával illusztrálni a szövetek, szervek felépítésének és működésének oksági összefüggéseit,
- ismerje és gyakorolja a mindennapokban a bőrápolás tudni és tennivalóit,
- lássa az aktív mozgás egészség meghatározó szerepét. És ennek ismeretében alakítsa napirendjét,
- ismerje az élelmiszerek, ételek táplálkozásbiológiai értékét, tudja használni a kalóriatáblázatot,
- hasznosítsa a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos ismereteit az élelmiszerek, ételek kiválasztásánál, megvásárlásánál,
- gyakorolja a mindennapi életben az egészséges táplálkozás és légzés szokásrendszerét,
- értse az érzékszervek működését, sajátítsa el védelmük tudni és tennivalóit,
- ismerje a szabályozó szervrendszerek szerepét az életfolyamatok összehangolásában és a környezethez való alkalmazkodásban,
- vállalja nemiségét és a hozzá kapcsolódó viselkedési formákat,
- ismerje a nemi szervek kamaszkori változásait és a korán kezdett nemi élet veszélyeit,
- lássa a nemi betegségek, az AIDS terjedésének veszélyét és következményeit,
- ismerje a fogamzásgátlás formáit, az abortusz egészségi veszélyeit,
- legyen képes az élvezeti szerek és a drogok kipróbálásának és használatának elutasítására,
- ismerje fel a szervezetében bekövetkező elváltozásokat, az orvoshoz fordulás szükségességét és az orvosi utasítások betartásának fontosságát,
- sajátítsa el a betegápolás és elsősegélynyújtás elemi ismereteit,
- rendelkezzen az önálló ismeretszerzés közvetett és közvetlen módszereinek ismeretével és gyakorlatával.
Kimeneti követelmények a 8. évfolyam végén
A tanuló:
- ismerje az éghajlati övezetek életközösségeinek földrajzi helyét, életfeltételeit, legjellemzőbb élőlényeit,
- tudja használni a szaknyelvet és a megismerési algoritmusokat az élőhelyek, az élőlények, és az élőlénycsoportok jellemzésénél,
- értse az ökológiai rendszerek szerkezetét, változásait, szabályozó folyamatait,
- ismerje a növények és az állatok testszerveződését, szerveinek, szervrendszereinek felépítését és működését,
- lássa az élőlények testszerveződésében a rész-egész viszonyát, életfolyamataik visszafordíthatatlanságát,
- tudja példákkal illusztrálni a környezet - életmód - szervezet, valamint a szervek felépítése és működése közti ok-okozati összefüggéseket,
- lássa az autotróf anyagcsere szerepét a földi éltben,
- ismerje fel az élőlények fejlettségbeli különbségében az élővilág evolúcióját,
- legyen képes a megismert élőlények rendszerezésére,
- lássa a bioszféra veszélyeztetettségét, és védelmének fontosságát,
- ismerje az emberi szervezet felépítését, működését, serdülőkori változásait és okait,
- lássa az építő és lebontó anyagcsere elválaszthatatlanságát, arányaik meghatározó szerepét a szervezet állapotában,
- értse az érzékszervek és a szabályozó szervrendszerek szerepét a környezethez való alkalmazkodásban és a szervezet életfolyamatainak összehangolásában,
- tudja, hogy a környezet, az életvitel és a szervezet egészségi állapota szorosan összefügg, tegyen meg mindent jobbításuk érdekében,
- sajátítsa el a személyi higiéné és az egészséges életvitel szokásrendszerét,
- tudatosan állítsa össze mozgástervét, étrendjét, napirendjét, és válassza ki ruháit, lábbelijét,
- hasznosítsa biológiai és egészségtani ismereteit családja, baráti köre egészséges életvitelének jobbítására,
- segítőkész magatartással járuljon hozzá a mozgásukban korlátozottak, sérültek konfliktusmentes életviteléhez,
- vállalja nemiségét és a hozzá tartozó viselkedésformát, társadalmi szerepet,
- lássa korán kezdett nemi élet, a nemi betegségek, az AIDS és az abortusz veszélyeit, törekedjen elkerülésükre,
- ismerje fel a felelősségvállalás fontosságát családi, baráti és párkapcsolatban,
- tudja, hogy a biológiai érettség nem azonos a lelki és a társadalmi érettséggel,
- utasítsa el az élvezeti szerek és a drogok használatát,
- tekintse egészségének, becsületének megőrzését és tudásának permanens fejlesztését élete legfontosabb feladatainak,
- tudjon különböző információhordozókból önállóan ismereteket gyűjteni, és azok alapján vázlatot, jegyzőkönyvet, kiselőadást készíteni,
- rendelkezzen a közvetlen és közvetett megismerés módszereinek ismeretével és gyakorlatával,
- sajátítsa el az egyéni és társas tanulás technikáit.
EGÉSZSÉGTAN
6. és 8. évfolyam
BEVEZETÉS
Napjaink általános iskolájának egyik legfontosabb, központi feladata az egészségnevelés. Ezt kell szolgálni minden tanórai és tanórán kívüli tevékenységnek, hogy megvalósulhasson a tanulók egészséges testi-lelki és szociális fejlődése.
A megvalósításban minden tantárgynak megvan a maga feladata. Legtöbbet a biológia vállal, mivel tananyaga minden évfolyamon szorosan kapcsolódik az egészségtan ismereteihez. Jelentős segítséget nyújtanak még az osztályfőnöki órák és a testnevelés foglalkozásai. Ezen tantárgyak által közvetített ismeretek azonban szétaprózottak, mozaikszerűek. A készségek, képességek fejlesztése nem folyamatos. A szokásrendszerek kialakítása többnyire esetleges. Ezért szükség van az egészségtanra, mint önálló tantárgyra a 6. és a 8. évfolyamon egy-egy félévig, heti l órában. A két évfolyamra tervezett szakaszolás azért nagyon fontos, mert a 11-12 éves kiskamaszt egészen más szervezettani, élettani és szociális kérdések foglalkoztatják, mint a 13-14 éves serdülőt.
Az összességében 2 ´ 18,5 azaz 37 óra lehetőséget nyújt
- a tanulók meglévő ismereteinek felelevenítésére, rendszerezésére és bővítésére, készségeik, képességeik továbbfejlesztésére,
- a tanulók testi és lelki változásainak megértetésére, problémáik megbeszélésére és megoldására,
- a reális önismeret és az önnevelés fejlesztésére,
- az alapvető erkölcsi normák elfogadtatására,
- a kamaszkori kapcsolatok megbeszélésére, a konfliktusok feloldási technikáinak megismertetésére és gyakoroltatására,
- az egészséges életvitel szokásrendszerének kialakítására, és a harmonikus személyiség kibontakoztatására.
Ez azonban csak lehetőség. A tantárgy tanítása csak akkor éri el célját, csak akkor lesz eredményes, ha
- olyan tanulói környezetet alakítunk ki, mely a tanulókat önmaguk megismerésére motiválja,
- a megismerési folyamatban biztosítjuk a tanulók aktív részvételét,
- az örök emberi értékeket, alapvető erkölcsi normákat a tanulók elfogadják és azonosulnak vele,
- érdekeltté válnak saját sorsuk, életpályájuk irányításában.
Ehhez új szemléletű, a mindennapi élethez szorosan kapcsolódó ismeretanyag, új megismerési módszerek, őszinte, oldott munkatermi hangulatú tanítási óra, érdeklődő, segítőkész tanári irányítás, óravezetés szükséges.
ALAPGONDOLATOK, RENDEZŐELVEK
A 6. és a 8. osztályos egészségtan a környezetismeret 1-4. évfolyamán elsajátított alapismeretekre, készségekre és képességekre épülve bővíti az ember környezetével, kamaszkori szervezetével, lelki életével, viselkedésével kapcsolatos ismereteket. Továbbfejleszti az egészséges életvitel és a környezettudatos magatartás szokásrendszerét. Hozzájárul a reális énkép, önismeret egészséges fejlődéséhez. Segíti az alapvető erkölcsi normák és az örök emberi értékek /egészség, becsület és a tudás / elfogadását.
Ennek érdekében az ismeretek feldolgozása során prioritást kap a testi és lelki egészség, a felnőtt lét szerepeire való felkészülés, a környezeti nevelés és a kommunikációs kultúra feladatainak megvalósítása. Központba kerül az énkép, a reális önismeret fejlesztése, mely a harmonikus személyiségfejlesztés alapja.
Ezen feladatok megvalósításához válogatódott ki a tananyag. Tartalmát, mennyiségét és ismereteinek egymásra épülését a 11-14 éves tanulók érdeklődése, testi-lelki sajátosságai, problémái, veszélyeztetettsége és az ezekkel kapcsolatos tennivalók határozták meg.
Mindkét évfolyamon három témakörbe rendeződött az ismeretanyag. Az első az emberi szervezet felépítésének és működésének elemi ismereteivel, kamaszkori változásaival és a tennivalókkal ismerteti meg a tanulókat. A 8. évfolyamon ezekről az ismeretekről áttevődik a hangsúly a betegségmegelőzés, a betegápolás és az elsősegélynyújtás ismereteire. Jelentős szerepet kapnak még a nemiség vállalásával, a női és férfi szereppel, valamint a szexualitással kapcsolatos egyéni és társadalmi kérdések is. Közben elsajátítódnak azok az életviteli szokások, szokásrendszerek, melyek segítik az egészség megőrzését, a testi és lelki harmónia kialakulását.
A második téma a serdülőkor lelki, viselkedésbeli változásaival, konfliktusaival, valamint családi és társas kapcsolatainak szerepével foglalkozik. Ezt követik mindkét évfolyamon az élvezeti és kábítószerek szervezetre gyakorolt hatásával, a szenvedélyekkel, szenvedély-betegségekkel, veszélyhelyzetekkel kapcsolatos ismeretek. Végül a környezetvédelem tudni-, és tennivalóival zárul a tananyag.
A felsorolt ismeretek és a hozzá kapcsolódó szokásrendszerek csak akkor válnak a mindennapokban használható tudássá, ha beépülnek a tanulók személyiségébe. Ehhez az szükséges, hogy
- a tanítás-tanulás folyamatában megteremtődjön a tanulók számára önmaguk megismerésére motiváló környezet,
- megfelelő érdeklődés, érzékenység alakuljon ki a tanulókban saját szervezetük testi, lelki jellemzői, változásai iránt
- közvetlen kapcsolat teremtődjön az ismeretek és a tanulók mindennapi problémái között,
- korábbi ismereteik, személyes tapasztalataik beépüljenek az új ismeretek rendszerébe,
- kérdéseikre, problémáikra kapjanak elfogadható választ, magyarázatot,
- a tanulók aktívan vegyenek részt a megismerési és alkalmazási folyamatokban.
- az ismeretek feldolgozási módja életszerű legyen, kapjon benne helyet a párbeszéd, a vita, a szituációs játék, a kiselőadás éppúgy, mint a megfigyelésekről, gyűjtőmunkáról szóló tanulói beszámoló.
Az új megismerési módszerek miatt a javasolt óratervben nem különülnek el az új ismeretek a munkáltatástól, a gyakorlástól és a helyi feldolgozás lehetőségeitől, mert ezek a tanórán belőli arányokban jelennek meg, mindig a konkrét igényeknek megfelelően.
Az egészségtani ismereteknél az értékelés elvei is eltérnek más tantárgyakétól. Minimálisra csökken a szaktudományi ismeretek fontossága. Az az értékelendő, hogy a megszerzett ismeretek, szokásrendszerek milyen mértékben váltak a tanulók személyiségének jellemzőivé és miként hasznosítják ezeket a mindennapokban.
ÉRTÉKELÉSI ELVEK A 6. ÉS 8. ÉVFOLYAMON
Az értékelés leggyakoribb formái
Az önálló és csoportos tanulói tevékenység: forráshasználat; megfigyelés; adatgyűjtés; vitavezetés; szituációs játék; programterv készítése; kirándulás tervezése, szervezése, jegyzetelés; jegyzőkönyvkészítés.
Szóbeli feleltetés.
Tanórán kívüli tanulói tevékenység: megfigyelés, adatgyűjtés, kiselőadás, tablók készítése, programkészítés, forráshasználat (könyv, folyóirat, multimédiás eszközök).
Értékelési szempontok
- Elsajátította-e a tanuló a megismert szervrendszerek felépítésével és működésével kapcsolatos legfontosabb elemi ismereteket?
- Ismeri-e a kamaszkori szervezet változásait és okait?
- Tudja-e mit kell tenni a változásokból eredő kellemetlenségek csökkentése érdekében?
- Ismeri-e a táplálékok, ételek tápértékét, a magyar konyha egészségtelen hagyományait? Tud-e az egészséges táplálkozás követelményeinek megfelelően élelmiszereket választani, étrendet összeállítani? Képes e az egészségtelen táplálkozási szokások felismerésére és korrigálására? Gyakorolja e a mindennapi vásárlásai során a fogyasztóvédelem alap-ismereteit?
- Ismeri-e a mozgás egészséget meghatározó szerepét? Tud-e megfelelő mozgástervet, napirendet készíteni? Rendelkezik e sérült és fogyatékos embertársai iránti segítőkész magatartás ismeretével és gyakorlatával?
- Ismeri-e a fiúk és a lányok lelki életének kamaszkori jellemzőit, tudja-e ezt hasznosítani kapcsolataiban, viselkedésében?
- Vállalja- e a nemi szerepének megfelelő magatartást?
- Reálisan látja-e önmagát, képes-e következetes önnevelésre?
- Miként tud a felnőttekkel és társaival kapcsolatot teremteni, fenntartani és a kialakult konfliktushelyzetet feloldani?
- Ismeri-e az élvezeti-, és a kábítószerek szervezetre gyakorolt hatását, képes-e kipróbálásuk és használatuk visszautasítására?
- Felismeri-e a veszélyhelyzeteket, képes-e elkerülésükre?
- Rendelkezik-e a környezettudatos magatartás ismérveivel és gyakorlatával?
- Részt vesz-e egészségvédelmi és környezetvédelmi munkákban?
CÉLOK, FELADATOK
Feleleveníteni, rendszerezni, bővíteni és továbbfejleszteni a környezetismeret 1-4 évfolyamán elsajátított ismereteket, képességeket, szokásokat.
Kialakítani a tanulókban önmagukkal, környezetükkel szembeni érzékenységet, felelősséget.
Elsajátíttatni testük felépítésének és működésének elemi ismereteit, megláttatni lelki tulajdonságaik megismerésének, akaraterejük fejlesztésének fontosságát.
Tudatosítani a környezet, az életmód a viselkedés és az egészségi állapot ok-okozati összefüggéseit, megértetni, hogy egészségük és környezetük állapota tőlük is függ, ezért mindent meg kell tenni jobbításuk érdekében.
Megismertetni és gyakoroltatni a nemiségükhöz tartozó társadalmi szerep, viselkedés formáit, az egészséges életvitel és a környezettudatos magatartás szokásrendszerét.
Felismertetni az egészséget veszélyeztető környezeti hatásokat, bemutatni elutasításuk, kiküszöbölésük lehetőségeit és formáit.
Megláttatni az egészségvédelemben a betegségek megelőzésének fontosságát, az időbeni orvoshoz fordulás szerepét az eredményes gyógyításban.
Segíteni az ismeretszerzés folyamatában az új módszerek elsajátítását, és az önellenőrzés igényének kialakulását a megszerzett ismeretek, szokások, magatartások terén.
Tudatosítani, hogy egészségük éppúgy, mint becsületük és tudásuk örök emberi érték, melynek megőrzése minden ember legfontosabb és legszentebb kötelessége.
FEJLESZTÉSI FELADATOK
A tanuló érdeklődjön saját szervezetének állapota, társas kapcsolatai és környezete iránt. Legyen érzékeny változásaira, problémáira. Tudjon ismereteket, tapasztalatokat, jó tanácsokat, szokásokat összegyűjteni, elsajátítani és a mindennapi életben hasznosítani.
Ehhez az szükséges, hogy a tanuló
- legyen képes a szervezetében, környezetében és személyközi kapcsolataiban a jelenségek, változások tudatos megfigyelésére,
- tudja tapasztalatait értelmezni, magyarázni, belőle következtetéseket levonni,
- legyen képes újonnan megszerzett ismereteit, tapasztalatait a meglévők rendszerébe beépíteni.
- tudja ezen ismereteinél, tapasztalatainál a lényegest a lényegtelentől elkülöníteni, az ok-okozati összefüggéseket felismerni,
- vegye észre az egészséges test, a tiszta, rendezett környezet szépségét, becsülje meg értékeit,
- ismerje az egészségét, környezetét veszélyeztető tényezőket és használja fel ismereteit, tapasztalatait a veszély időbeni felismerése és elhárítása érdekében,
- tekintse egészségének természetes és mesterséges környezetének védelmét valamint társas kapcsolatai harmóniájának megteremtését és megőrzését elsőrendű feladatának,
- szerezzen megfelelő szintű jártasságot az információszerzés egyes tevékenységeiben (gyűjtés, könyvtárhasználat, jegyzetelés, kiselőadás, tablók készítése, jegyzőkönyv összeállítása, munka-, csoporttevékenységek, kirándulások tervezése, szervezése stb.).
Sajátítson el megfelelő mennyiségű és mélységű ismeretet az élő és élettelen anyag tulajdonságairól szerkezetének és működésének összefüggéseiről.
Ennek érdekében
- ismerje szervezete, környezete legfontosabb anyagait és azok legjellemzőbb tulajdonságait,
- tudja a leggyakoribb élelmiszerek, a belőlük készült ételek tápanyagtartalmát és lássa ezek szerepét az egészséges táplálkozásban, törekedjen étrendjét az egészséges táplálkozásnak megfelelően alakítani,
- legyen megfelelő szintű ismerete az emberi szervezetet károsító (nikotin, alkohol, drog) anyagok szervezetre gyakorolt hatásáról, utasítsa el kipróbálásukat, használatukat,
- ismerje fel a környezetet szennyező anyagokat, a veszélyforrásokat és törekedjen a szennyező anyagok, veszélyes hulladékok felhalmozódásának megelőzésére, az esetlegesen kialakuló károk csökkentésére.
A környezetben és szervezetében való eligazodás, tájékozódás érdekében szükséges tudni, hogy a természet élő és élettelen dolgai, jelenségei, kölcsönhatásai időben és meghatározott térben zajlanak.
Így fontos, hogy a tanuló
- ismerje „megközelítő értékkel” az emberi élet főbb szakaszainak időtartamát és jellemzőit,
- értse az életfolyamatok egymásutániságát, és azok életszakaszokhoz kötött változásainak visszafordíthatatlanságát,
- tudja, hogy szervezetében, környezetében és az emberek egymás közti kapcsolataiban minden állandó mozgásban, változásban van,
- tudatosuljon benne, hogy az ember is mint minden élőlény elválaszthatatlan környezetétől, így annak változásai döntő mértékben befolyásolják szervezetének egészségi állapotát,
- rendelkezzen megfelelő szintű testtopográfiai ismerettel, s ezt tudja is hasznosítani,
- legyen képes testének külső és belső tereiben a rész és egész viszonyának elkülönítésére,
- tartsa példás rendben a saját hatáskörébe tartozó tereprészeket (iskolapad, íróasztal, táska, szoba, virágsarok, osztályterem, udvar, utcarész stb.).
Lássa az orvostudományhoz, az egészségvédelemhez és a környezetvédelemhez kapcsolódó tudományok XX. században bekövetkezett óriási fejlődését és meghatározó szerepét az emberiség és a Föld jövőjében. Ennek érdekében a tanuló
- lássa a közvetlen tapasztalatszerzés szerepét és jelentőségét a megismerésben,
- tudja megszerzett tapasztalatait, információhordozókból szerzett ismereteit hasznosítani,
- legyen képes az információkat (reklámokat), kritikával fogadni és a téves ismereteket elutasítani,
- érdeklődjön a tudományok fejlődése, eredményei iránt,
- ismerje az egészségvédelemben és a gyógyításban elért kiemelkedő felfedezéseket, eredményeket és létrehozóikat,
- értékrendjében kapjon méltó helyet a tudás, a tudomány és képviselőinek tisztelete.
6. ÉVFOLYAM
Időkeret: 18,5 óra / év
egy félévig 1 óra / hét
Javasolt óraterv
Témák	Óraszámok	
száma	neve		
1.	A kiskamasz szervezete és a tennivalók	8	
2.	A kiskamasz személyisége, kapcsolatai és konfliktusai	5	
3.	Környezeti hatások, veszélyhelyzetek	4	
4.	Az elsajátított ismeretek, készségek, képességek és szokásrendszerek összegzése	1	
1. téma: A kiskamasz szervezete és a tennivalók
Cél:
- Felkelteni a tanulók érdeklődését szervezetük felépítése, működése és változásai iránt. Megláttatni a szervezetében zajló változások okát és következményeit.
- Segítséget nyújtani a változások kellemetlenségeinek csökkentésében.
- Tudatosítani a környezet, az életmód, és az egészség ok-okozati összefüggéseit.
- Kialakítani az egészséges életvitel igényét, és szokásrendszerét.
- Elsajátíttatni és gyakoroltatni a segítőkész emberi magatartás, valamint az elsősegélynyújtás elemi ismereteit.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A testkép és a testarányok változása az életszakaszokban. 

A bőr felépítése, működése és szerepe az emberi kapcsolatokban. 
Bőrelváltozások és okaik. 
Bőrápolás és a személyi higiéné. 
A helyes öltözködés. 

A kiskamasz mozgásszervei, testképe. A mozgásszervek fejlődése. 
Mozgáskultúra. Sport. Napirend. 

A kiskamasz táplálkozási szerv-rendszerének felépítése és működése. A magyar konyha jellemzői. 
Az egészséges táplálkozás, és szokásrendszere. 

A nemi szervek testbeni helye, és működésváltozása. 

A nemi szervek egészsége, személyi higiéniája és az öltözködés.	Megértetni a fejlődésbeli különbségek okait és következményeit 

Feltárni a bőr felépítése és működése közötti ok-okozati összefüggéseket. 
Megértetni a bőrelváltozások okát. 
Megismertetni a bőrápolás anyagait, eszközeit és módjait. 
Beláttatni a bőrápolás és az öltözködés szerepét az emberi kapcsolatokban. 

Tudatosítani a terhelés és a mozgásszervek fejlődése közti összefüggést. 
Mozgásterv összeállítása. 
Napirend készítése. 

Táplálkozási szokások gyűjtése, megvitatása. 
Étlap készítése hétköznapra, ünnepnapra. 

Tudatosítani a nemi szervek működésváltozása, a testalkat és a lelki tulajdonságok közti összefüggéseket 

Megismertetni a nemi szervek tisztántartásának anyagait, eszközeit, módjait. 
Tapasztalatok gyűjtése az alsóruházat anyagairól, használatáról és tisztántartásáról.	
2. téma: A kiskamasz személyisége, kapcsolatai és konfliktusai
Cél:
- Felkelteni a tanulók érdeklődését saját személyiségük iránt.
- Tudatosítani az önismeret és az önnevelés fontosságát.
- Segíteni a reális ön-, és társismeret kialakulását.
- Megismertetni a fiúk és lányok eltérő lelki sajátosságait.
- Tudatosítani a kamaszkori konfliktusok okát, megismertetni feloldásuk módjait.
- Kifejleszteni az empátia és a másság elfogadásának képességét.
- Megláttatni a család és a jól választott baráti kör szerepét a személyiség harmonikus fejlődésében.
- Felkelteni érdeklődésüket és kialakítani érzékenységüket az erkölcsi normák elfogadása és gyakorlása iránt.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A kiskamasz személyiségváltozásai, viselkedésformái. 

A reális önismeret, a türelem és az önfegyelem, mint az önnevelés eszköze. 

Mások megismerése, megítélése és a kommunikáció. 

A barátság, mint a kapcsolati rendszer alapja. A baráti kör szerepe a személyiségfejlődésben. 
A család szerepe, és főbb funkciói. A kiskamasz helye a családban. 

Konfliktusok a kapcsolati rend-szerekben.	Megláttatni a fiúk és lányok személyiségjegyeinek hasonlóságait, különbségeit. 

Éntérkép készítése. 

Tudatosítani a reális ön-, és társismeret fontosságát, valamint a kommunikáció szerepét a megismerésben. 

Megláttatni a család és a jól választott baráti kör fontosságát. 

Megismertetni a konfliktusok okát, veszélyét és feloldásuk módjait.	
3. téma: Környezeti hatások, veszélyhelyzetek
Cél:
- Felismertetni a környezet szerepét az egészségmegőrzésben.
- Kialakítani az esztétikus és egészséges környezet igényét.
- Megismertetni a veszélyes anyagok (nikotin, alkohol, drogok) szervezetre gyakorolt hatását. Tudatosítani kipróbálásuk veszélyét, és használatuk egészségromboló hatását. Megmutatni a csábítás visszautasításának formáit és lehetőségeit.
- Megismertetni a szenvedélybetegségek jellemzőit, segíteni hasznos szenvedélyek kialakulását.
- Bemutatni a kockázatos és veszélyes viselkedés módjait és következményeit.
- Helyes szokások kialakításával biztosítani az érzékszervek egészséges működését, védelmét.
- Fejleszteni és formálni a tanulók környezetvédő szemléletét, és környezettudatos magatartását.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az alkoholfogyasztás, a dohányzás és a drogfogyasztás egészségkárosító anyagai, és hatása a fejlődő szervezetre. 

Hasznos és káros szenvedélyek. 
A szenvedélybetegség jellemzői, személyiségromboló hatása. 

Veszélyforrások és veszélyhelyzetek környezetünkben. 
Kockázatos és veszélyes viselkedési módok és következményeik. 
Az érzékszervek szerepe a tájékozódásban, a veszélyhelyzetek felismerésében és a balesetek elkerülésében. 

Az elsősegélynyújtás elemi ismeretei. 

Környezetszennyező tényezők és hatásuk a fejlődő szervezetre. 
Az egészséges és esztétikus környezet jellemzői.	Tudatosítani az élvezeti szerek és a drogok szervezetre gyakorolt káros hatását, és kipróbálásuk veszélyét. 
Visszautasítási stratégiák kidolgozása. 

Hasznos és káros szenvedélyek viselkedésbeli jellemzőinek megfigyelése, tanári segítséggel kiselőadás összeállítása. 

Megláttatni a viselkedés és a következmény közti oksági összefüggést. 
A veszélyhelyzetek elkerülésének gyakorlása. 

Feltárni az érzékszervek szerepét a veszélyhelyzetek felismerésében és elkerülésében. 
Tudatosítani az érzékszervek védelmének és segédeszközeik helyes használatának fontosságát. 
Sebellátási, vérzéscsillapítási gyakorlatok. 

Felismertetni a környezetszennyezés egészségkárosító hatását. 
Kialakítani a környezet és egészségvédelemben való aktív részvétel igényét. 
Környezetvédő program tervezése, kivitelezése, eredményeinek értékelése.	
Követelmények a 6. évfolyamon
A félévben elsajátított ismeretek végén a tanuló
- ismerje a kiskamasz testképének, testarányainak jellemzőit,
- tudja, hogy az egyén fejlődési üteme eltérő, de az átlagtól való eltérés még nem betegség,
- ismerje a kiskamasz bőrének, mozgásszerveinek, tápcsatornájának és nemi szerveinek főbb jellemzőit, változásait és okait,
- sajátítsa el, azokat az életviteli szokásokat, mellyel a változások kellemetlenségei csökkenthetők,
- ismerje a személyi higiéné anyagait, eszközeit és gyakorolja használatukat a mindennapokban,
- tudja ruházatát és lábbelijét az egészséges öltözködés szabályai szerint alakítani, és rendben tartani,
- lássa az aktív mozgás szerepét az egészségmegőrzésben,
- tudjon napi mozgástervet készíteni, és törekedjen betartására,
- legyen képes helytelen táplálkozási szokásainak felismerésére és elhagyására,
- sajátítsa el a kultúrált étkezés szokásainak alapismereteit,
- használja az egészséges táplálkozással kapcsolatos ismereteit az élelmiszerek, ételek kiválasztásában, étrendje alakításában,
- rendelkezzen reális önismerettel, formálja tudatosan személyiségét,
- törekedjen társai előítéletektől mentes megítélésére, megfelelő baráti kör kialakítására,
- fogadja el a másságot, nyújtson segítséget az arra rászorulóknak,
- vállalja nemiségét, és sajátítsa el a nemi szerepének megfelelő magatartási formákat,
- ismerje az élvezeti szerek, drogok egészségkárosító hatását, legyen képes kipróbálásuk és használatuk elutasítására,
- vállaljon felelősséget tetteiért, segítse társait a káros szenvedélyek és veszélyhelyzetek elkerülésében,
- igényelje a tiszta, szép és egészséges környezetet, s tegyen meg mindent kialakítása és megőrzése érdekében,
- tudjon egyszerű egészség-, és környezetvédő programot összeállítani és megvalósítani,
- ismerje az információszerzés lehetőségeit és formáit, tudja megszerzett ismereteit, tapasztalatait, gyűjtőmunkáját rendszerezni, új formába rendezni.
8. ÉVFOLYAM
Időkeret: 18,5 óra / év
egy félévig 1 óra / hét
Javasolt óraterv
Témák	Óraszámok	
száma	neve		
1.	Kamaszkori változások, nemi szerepek, viselkedésformák	8	
2.	Kapcsolatok, konfliktusok és a kamaszkor	5	
3.	Környezeti hatások, veszélyhelyzetek	4	
4.	Az elsajátított ismeretek, készségek, képességek és szokásrendszerek összegzése	1	
1. téma: Kamaszkori változások, nemi szerepek, viselkedésformák
Cél:
- Tudatosítani a korszerű szervezettani és egészségtani ismeretek elsajátításának fontosságát az egészségmegőrzésben.
- Bemutatni a szervek, szervrendszerek működésének összefüggéseit.
- Megismertetni a leggyakoribb kockázati tényezőket, a betegségek megelőzési lehetőségeit, beláttatni az időben történő orvoshoz fordulás jelentőségét.
- Feltárni az életmód, a viselkedés és az egészségi állapot közti összefüggéseket.
- Megértetni a tanulókkal, hogy egészségük megőrzése rajtuk múlik.
- Tudatosítani a nemiséggel összefüggő női és férfi szerepvállalás, valamint az ennek megfelelő viselkedési formák elsajátításának fontosságát.
- Megismertetni és elsajátíttatni a legjellemzőbb férfias és nőies mintákat.
- Megláttatni a korán kezdett nemi élet veszélyeit.
- Felkészíteni a tanulókat az örömteli párkapcsolatra és az egymás iránti felelősségvállalásra.
- Kialakítani a sérült és beteg emberek iránti segítségnyújtás igényét, bemutatni lehetőségeit, elsajátíttatni formáit.
- Segíteni az egészségmegőrzést szolgáló szokásrendszerek elsajátítását és gyakorlását.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A kamaszkori bőr, és a tennivalók. 
Bőrelváltozások, bőrbetegségek. 
Test-, és szépségápolás a kamaszkorban. 

Mozgás, pihenés, egészség. 
Mozgásszervi elváltozások. 

Az egészséges táplálkozás tudni-, és tennivalói: mit?, mikor?, hogyan? 

A magyar konyha és más népek étrendje. 

A kultúrált étkezés ismérvei. 
Vendégvárás, vendéglátás, és a szépen terített asztal. 

A nemi szervek fejlődése, és működésének kamaszkori változásai. Nőies, férfias testalkat. 
A fogamzásgátlás és a terhesség-megszakítás egészségi, erkölcsi és társadalmi kérdései. 
Nemi úton terjedő betegségek és következményeik. 
Nemi szervek higiénéje. 

Női és férfi szerepek, tulajdonságok, viselkedésminták.	Megismertetni a test és szépségápolás legfontosabb anyagait, eszközeit és módjait. 
Kozmetikai bemutató: anyagok, receptek, kezelési módok. 

Felismertetni a mozgás egészségmegőrző szerepét. 
Kialakítani a rendszeres és intenzív napi mozgás igényét. 
Mozgásterv készítése. 

Tudatosítani a tápanyagtartalom, és az egészségügyi előírások ismeretének fontosságát az élelmiszerek, ételek vásárlásánál, tárolásánál. 
Összehasonlítani a magyar, és más népek étrendjét, étkezési kultúráját. Helytelen táplálkozási szokások gyűjtése, megvitatása. 
Egészséges táplálkozási szokások kialakítása. 
Normál és diétás étrendek összeállítása. 
A tálalás, és a terítés ismereteinek gyakorlása. (munka-, és ünnepnapokon) 
Tudatosítani az egymás iránti felelősségvállalás fontosságát a párkapcsolatban. 

Felhívni a tanulók figyelmét a biológiai és a társadalmi érettség különbözőségeire. 

Megismertetni a korán kezdett nemi élet veszélyeit, a nemi betegségek és az AIDS megelőzésének lehetőségeit. 
Megláttatni a nemi szervek egészsége, a személyi higiéné, az alsó- és felsőruházat összefüggéseit. 
Összehasonlítani a férfi és a nő testalkatát, tulajdonságait, és lelki életét. 
Tudatosítani, hogy ezen különbözőségekhez más-más viselkedési formák tartoznak. 
Összegyűjteni és gyakoroltatni a nőies és férfias viselkedési mintákat.	
2. téma: Kapcsolatok, konfliktusok a kamaszkorban
Cél:
- Megláttatni, hogy a kamaszkor testi és lelki változásai az ember egyedfejlődésének természetes velejárói.
- Beláttatni, hogy a kamaszkori sérelmek, és konfliktusok megfelelő intelligenciával és önuralommal minimumra csökkenthetők.
- Felismertetni a reális ön- és társismeret fontosságát és elsajátíttatni az önnevelés technikáit.
- Megláttatni a kommunikáció szerepét és jelentőségét egymás megismerésében és megértésében.
- Tudatosítani az emberi kapcsolatokban az egymás iránt érzett szeretet, empátia és felelősségvállalás fontosságát.
- Megismertetni a férfi és nő eltérő testi és lelki tulajdonságait, valamint ezek ismeretének fontosságát a kamaszkori kapcsolatokban.
- Elsajátíttatni a legjellemzőbb férfias és nőies viselkedésformákat.
- Gyakoroltatni a konfliktusok feloldásának technikáit.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Milyennek látom magam, és hogyan látjuk egymást? 

Kamaszkori kapcsolatok: rokoni, baráti, munkatársi, szerelmi. 

A kommunikáció szerepe a megismerésben és a kapcsolatokban. 

Kamaszkori problémák, konfliktusok, és feloldásuk technikái.	Ön-, és társismereti teszt megoldása, értékelése. 
Önnevelési tréning. 

Megláttatni az emberi kapcsolatok szerepét a kamasz személyiségének fejlődésében. 

Kommunikációs szerepjátékok gyakorlása különböző élethelyzetekben. 

Konfliktus feloldó gyakorlatok tervezése, megvalósítása. Konfliktusok, feloldási módok gyűjtése, megbeszélése.	
3. téma: Környezeti hatások, veszélyhelyzetek
Cél:
- Rádöbbenteni a tanulókat a legális és illegális „szerek” használatának veszélyeire.
- Megismertetni az illegális szerek használatával kapcsolatos jogi szabályozást, és következményeit.
- Megláttatni a hozzászokás és a függőség veszélyének egyéni és társadalmi következményeit.
- Megismertetni a környezet veszélyforrásait, veszélyhelyzeteit és elhárításának lehetőségeit.
- Tudatosítani a személyes biztonság megőrzésben az egyén és a csoport szerepét, felelősségét, lehetőségeit.
- Elsajátíttatni a betegápolás és elsősegélynyújtás legfontosabb ismereteit.
- Kialakítani az egészséges környezet megőrzésének igényét.
- Továbbfejleszteni a környezettudatos magatartás szokásrendszerét.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A szenvedélyek (dohányzás, alkoholizálás) károsító hatása a fejlődő szervezetre. 
Mondj nemet a drogokra! 
A függőség fokozatai és társadalmi megítélése. 

Környezetünk veszélyforrásai és elhárításuk lehetőségei. 
Kockázatos, veszélyes viselkedési módok és következményeik. 

Az egyén és a csoport szerepe a veszélyhelyzetek, kockázatok felismerésében, és a felelősségvállalásban. 

Balesetmegelőzés, elsősegélynyújtás. 

Mikrokörnyezeti problémák, veszélyforrások, veszélyhelyzetek. 

A mikrokörnyezet és a bioszféra veszélyeztetettsége és védelme.	Összegyűjteni és megvitatni a káros szenvedélyek kialakulásának okait. 
Megismertetni a függőség fokozatait, egyéni és társadalmi következményeit. 
Megismertetni kipróbálásuk és használatuk visszautasításának módjait szerepjátékok segítségével. 

Szituációs játékokkal bemutatni a kockázatos, veszélyes viselkedési módok elkerülésének lehetőségeit. 

Megláttatni a jól választott baráti kör fontosságát. 

Elsősegélynyújtó gyakorlatok. 

Reális helyi környezetvédő programok tervezése, megvalósítása, értékelése. 

A „gondolkodj globálisan, cselekedj lokálisan” szlogen jelentése, értelmezése, megvitatása.	
Követelmények a 8. évfolyamon
A félévben elsajátított ismeretek végén a tanuló
- ismerje saját serdülőkori szervezete felépítését, működését,
- értse a bőrelváltozások okát és következményeit,
- rendelkezzen a testápolás és a kozmetika természetes anyagainak és használatának ismereteivel,
- tudja ruházatát az egészséges öltözködés szabályainak, a helynek és az alkalomnak megfelelően összeállítani,
- legyen képes sportágat választani, esetleg váltani saját mozgásszerveinek fejlesztése érdekében,
- törekedjen közvetlen környezete -barátai, családtagjai- mozgáskultúrájának fejlesztésére,
- ismerje fel saját, és családja helytelen és egészségtelen étkezési szokásit, legyen képes ezek tudatosítására és átformálására,
- tudja használni a tápanyagtáblázatokat,
- ismerje az ételek, élelmiszerek vásárlásával kapcsolatos egészségügyi és fogyasztóvédelemmel kapcsolatos alapismereteket, és hasznosítsa vásárlásai során,
- ismerje és értse az elsődleges, másodlagos nemi jelleg, valamint a fiúk és a lányok lelki életének különbözőségeit, összefüggéseit,
- rendelkezzen a nemi szerepéhez tartozó viselkedési formák ismeretével és gyakorlatával,
- fordítson figyelmet szexuális kultúrájának tudatos fejlesztésére,
- kezdje meg elméletben a felkészülést a felelős, örömteli párkapcsolatra, családi életre,
- ismerje a korán kezdett nemi élet veszélyeit a nemi betegségek és az AIDS megelőzésének lehetőségeit,
- alakítsa, formálja tudatosan személyiségét, baráti körét,
- tudja önmagát és társait távol tartani az élvezeti szerek, drogok használatától és a veszélyhelyzetektől,
- tudjon igényesen és kulturáltan kikapcsolódni, szórakozni,
- legyen igényes környezetének állapota iránt, és vegyen részt alakításában, formálásában,
- ismerje az örök emberi értékeket és törekedjen életvitelével azok megőrzésére,
- tudja az információhordozókból szerzett ismereteit saját megfigyeléseivel, tapasztalataival összekapcsolni és hasznosítani,
- legyen képes megfigyeléseit tapasztalatait, gyűjteményeit rendezni, belőlük kiselőadást, tablót készíteni,
- rendelkezzen megfelelő szintű önállósággal, az egészség és környezetmegőrzés szolgáló tervek, programok készítésében, szervezésében, megvalósításában.
Kimeneti követelmények
A 8. évfolyam végén a tanuló
- ismerje a kamaszkori szervezet felépítésének és működésének jellemzőit, változásait, személyiségének sajátosságait,
- lássa a környezet és az életvitel fontosságát, saját szervezete egészségi állapotának alakulásában,
- sajátítsa el a személyi higiéné szokásait, és gyakorolja azokat a mindennapokban,
- értse a mindennapi intenzív és rendszeres mozgás kedvező élettani hatását, lássa fizikai teljesítőképességének megőrzésében betöltött szerepét,
- tudatosan tervezze mozgásformáit, napirendjét, és törekedjen betartására,
- sajátítsa el, és alkalmazza a mindennapokban az egészséges táplálkozás, a kultúrált étkezés ismereteit és szokásrendszerét,
- vállalja nemi szerepét, és készüljön fel a felelős, örömteli párkapcsolatra,
- lássa a nemi szerepekhez kötődő viselkedésformák betartásának fontosságát az emberi kapcsolatokban,
- ismerje a fogamzásgátlás előnyeit, hátrányait és a nemi úton terjedő betegségek megelőzési lehetőségeit,
- legyen tisztában a dohányzás, az italozás és a drogfogyasztás egyéni és társadalmi következményeivel,
- legyen képes ezek kipróbálásának, használatának elutasítására, és más káros szenvedélyek kialakulásának elkerülésére,
- rendelkezzen a reális ön- és társismeret képességével,
- sajátítson el olyan kommunikációs képességeket, melyek segítik harmonikus társas kapcsolatainak kialakulását, fennmaradását, a másság elfogadását és a konfliktushelyzetek feloldását,
- fogadja el az alapvető erkölcsi normákat, és gyakorolja azokat mindennapi életében,
- alakuljon ki benne megfelelő szintű felelősségérzet egyéni és csoportos tetteiért,
- ismerje fel a veszélyhelyzeteket és törekedjen azok elkerülésére,
- tudjon helyes döntést hozni egészsége és környezetének védelme érdekében,
- tekintse örök emberi értéknek az egészséget, a becsületet és a tudást,
- ismerje fel lehetőségeit az egészség- és környezetvédelem területén,
- váljon egészsége és környezete aktív védelmezőjévé,
- szerezzen megfelelő szintű jártasságot az információszerzésben, és a feldolgozásban,
- sajátítsa el, és gyakorolja a mindennapokban az önálló ismeretszerzés egyéni és társas technikáit.
FIZIKA
6-8. évfolyam
BEVEZETÉS
A most alakuló modern, tudásalapú, erős gazdasági versenyre, politikai demokráciára, ugyanakkor a szolidaritásra, az emberi kapcsolatok humanitására épülő társadalmunkba történő beilleszkedés és a munkában való érvényesülés más szemléletmódot, más ismereteket, készségeket és képességeket kíván meg a társadalom minden tagjától, mint eddig. Napjainkban (és a jövőben még inkább) a társadalom, a gazdaság, a mindennapi élet magasabb általános műveltséget és elméletibb, de legalábbis minőségileg igényesebb szaktudást követel meg az emberektől. Ezeknek megszerzését, illetve megalapozását szolgálja a 18 éves korig tartó kötelező közoktatás, aminek vele járója az általános iskolák és az eltömegesedett középiskolák eddigi feladatainak megváltozása, új feladatok megjelenése, főként az „átlagpolgár” általános műveltségének megalapozása és az egyének élethivatásra történő felkészülése területén.
Ebben a változó helyzetben háttérbe szorult a természettudományok tanítása. Az elmúlt néhány évben a fizika tanulása és tanítása is alapvetően új helyzetbe került. Ennek vannak jól indokolható, előre mutató, a meglevő hibákat, feszültségeket csökkentő, tehát elfogadható okai, de vannak elfogadhatatlan, az új problémák többségét okozó túlzásai is (pl. jogász, közgazdás, hivatalnok „túltermelés” stb.). Ez utóbbi csökkentésére már megtörtént az első (nem kielégítő, de) biztató lépés a véglegesített NAT-ban.
A ma is helyes régi feladatok megtartása mellett az új igényeknek az iskolák úgy tudnak eleget tenni, ha az alapóraszámban csak a minden tanuló számára szükséges, a későbbi életpályától független kulcskompetenciákat, az általános műveltség alapjait, teljesíthető követelményszinten készítik elő, illetve biztosítják. Ezt minősítheti, zárhatja le a középszintű érettségi. Az emeltszintű érettségire, vagyis a továbbtanulásra, élethivatásra, a későbbi szakmára más, a tanulók által önként vállalt és az iskolában megszervezett (a közoktatási törvény 52 § (7) pontja által biztosított) keretek között kell felkészíteni.
Az indokolt változásokat tudomásul véve, kerettantervünkben igyekeztünk a hagyományos értékeket a szükséges mértékig megtartani, az új feladatokat beépíteni, és ugyanakkor mérsékelni a fizika tanulását, tanítását nehezítő aránytalanságokat.
Célok és feladatok
A NAT 2003 „Ember a természetben” című részében és a fizika érettségi követelményekben meghatározott célok és feladatok teljesítése érdekében kiemelt fontosságúnak tekintjük, hogy a fizika mindkét pedagógiai szakaszban történő tanulása és tanítása segítse elő a következőket:
- Olyan korszerű fizikai világkép kialakítását a tanulókban, amely: rendszerbe foglalja a mindennapi élethez, a termelői tevékenységhez szükséges kompetenciák alapvető elemeit, megalapozza a szándékot és az akarati tényezőket, a jövő tudatos tervezéséhez, az ember és környezete közötti harmonikus kölcsönhatás kialakításához, az életfeltételeket biztosító környezet megvédéséhez, és mindezekkel az emberiség jövőjének biztosításában való tudatos részvételhez.
- A tanulási technikák olyan - az életkornak megfelelő szintű - ismeretét és alkalmazását, amelyek képessé teszik a tanulókat arra, hogy akár önállóan is ismeretekhez juthassanak a természeti, technikai és társadalmi környezet folyamatairól, kölcsönhatásairól, változásairól.
- Tudatosítani, hogy a természeti folyamatok térben és időben zajlanak le, és így a fizika vizsgálódási területe a szemmel nem látható mikrovilág pillanatszerűen lezajló folyamatait éppúgy magába foglalja, mint a csillagrendszerek évmilliók alatt bekövetkezett változásait.
- A tanulók ismerjék meg a környezetükben előforduló legfontosabb anyagokat, azok két nagy csoportját (a részecskeszerkezetűt és a fizikai mezőket), ezek szerkezetét, alapvető tulajdonságait és jellemző mennyiségeit; térbeli, időbeli mozgásait, változásait; tudják az anyagokat összehasonlítani, csoportosítani, rendszerezni; legyenek képesek kapcsolatot teremteni az élő és élettelen természet között, a biológiában és a kémiában tanultakkal.
- Minden tanuló tájékozott legyen a fizika hagyományos ismereteiről és elemi, szemléletformáló szinten a modern fizika azon eredményeiről (atomenergia, elektromágneses sugarak, ősrobbanás, űrkutatás stb.), amelyek ma már közvetlenül vagy közvetve, de befolyásolják életünket.
- A fizika tanulás és tanítás különösen jó lehetőségeinek kihasználását a megfigyelő, kísérletező, összehasonlító, megkülönböztető, probléma felismerő, rendszerbe foglaló, szervező, tervező, gondolkodó, absztrakciós, önálló tanulási, cselekvési döntési, stb. képességek fejlesztéséhez, kialakításához, valamint a problémák megoldási módjának kiválasztásához.
- A pozitív személyiségjegyek erősítését mind a manipulatív, mind az értelmi, logikai feladatok elvégzésének segítségével, amelyek érdeklődést, tartós figyelmet, türelmet, összpontosítást, objektív ítéletalkotást, mások véleményének figyelembevételét, helyes önértékelést, stb. kívánnak meg és így fejlesztik azokat.
- Készségszinthez közelíteni az egyszerű kísérletek elvégzését, a kísérleti eredmények táblázatban, grafikonon történő rögzítését, a tapasztalatok kiértékelését, grafikonok elemzését. Megmutatni a kapcsolatot és a különbséget (1) az anyagok, testek, folyamatok, (2) azok tulajdonságai, valamint (3) az ezeket jellemző mennyiségek között.
- Ráépíteni a tanultakat a mindennapokban, az iskolai kísérletekben tapasztaltakra, így is segíteni a mindenki által használt technikai eszközök működésének megértését, a környezetvédelem problémáinak és az egyén ezzel kapcsolatos feladatainak felismerését.
- Mivel a fizika alaptudomány - hiszen saját rendszerezett fogalmai és önállóan kidolgozott alapelvei vannak, amit más tudományok átvesznek - a fizikaoktatás egyik legfontosabb feladata és célja az, hogy előkészítse, megalapozza a többi természettudomány és a technika tanulását.
- A fizika tanulás-tanítás társadalmi megbecsülését csak az erősítheti, ha az emberek széles körben felismerik a fizika tudásának társadalmi hasznosságát, eredményeinek nélkülözhetetlenségét mind a társadalom és gazdaság fejlődési folyamataiban, mind az egyének mindennapi életében. Így annak alkalmazni képes tudását, történetét, kiemelkedő alkotóinak (közöttük a magyaroknak) munkásságát az általános műveltség nélkülözhetetlen részének fogadják el.
Az időkeret a kerettanterv-rendszerünk általános bevezetőjének táblázataiban és az egyes tanévek kerettanterveiben találhatók meg.
Az értékelés alapgondolatai
Az értékelés leggyakoribb területei:
- Az önálló és közös tanulói tevékenységek (pl. megfigyelés, vizsgálódás, kísérletezés, mérés, felismerés, megállapítás, összehasonlítás, következtetés, elemzés stb.) megfigyelése alapján történő minősítés.
- Szóbeli feleltetés.
- Írásbeli munkák ellenőrzése és értékelése (pl. munkafüzet, munkalap, feladatlap, témaközi-, témazáró dolgozat stb.).
- Az egyéni (órán kívüli) adatgyűjtések, megfigyelések, „kutatások”, megbeszélése, minősítése.
Értékelési szempontok
A tanulók:
- Elsajátították-e a legfontosabb tényeket, fogalmakat, szabályokat, törvényeket? Tudnak-e válaszolni egyszerű ténykérdésekre?
- Felismerik-e a jelenségeket, változásokat, kölcsönhatásokat, kölcsönható partnereket, ezek kapcsolatát?
- Felismerik-e az azonosságot, a hasonlóságokat, különbözőségeket?
- Tudnak-e adott tulajdonságok alapján csoportosítani. Illetve a megadott csoportoknál felismerik-e a halmazképző fogalmakat, szempontokat?
- Miként tudnak megfigyeléseket, kísérleteket, méréseket irányítássál, később önállóan elvégezni, ezek eredményeit feljegyezni, tapasztalataikról, megállapításaikról beszámolni? Hogyan használják a szaknyelvet?
- Milyen szintű a feladatokat felismerő, megértő és megoldó képességük?
- Tudják-e ismereteiket, képességeiket alkalmazni? stb.
6. TANÉV: FIZIKAI ALAPISMERETEK 
(a természettudományok tanításához)
Bevezetés
A fizikai alapismeretek tudásának kiemelkedően fontos szerepe van a természettudományos tantárgyak tanulásának-tanításának előkészítésében. Ezek (pl. anyag és test megkülönböztetése, részecskeszerkezete, halmazállapotai, kölcsönhatásai; néhány mennyiség és ezek mérése illetve mértékegységeinek ismerete; a legalapvetőbb fizikai fogalmak: tömeg, sűrűség, erő, energia, munka, hőmérséklet, hő, égés, hőtágulás, hőterjedés stb.) több mint köznapi ismerete, alapjainak alkalmazni kész tudása nélkül, nem lehet értelmesen tanulni, tanítani a természettudományokat kezdő szinten sem. Mindezek nélkül a környezettudatos szemlélet- és gondolkodásmód kialakítása is lehetetlen a tanulókban.
Ebben az életkorban kell felkelteni a tudatos érdeklődést, vágyat környezetünk megismerése, általában a tudás iránt. Mindehhez nélkülözhetetlen az az élmény és öröm, amit a személyes tapasztalat, a megfigyelés, kísérlet, következtetés, összehasonlítás, megkülönböztetés stb. önálló, vagy irányított elvégzése okoz. Mindezek módszereinek elemi szintű megismerését, megtanulását is a fizika alapjaival történő ismerkedés teszi lehetővé legegyszerűbben.
A közös kísérletezés, mérés, az eredmények elemzése, az önálló, vagy irányított feladatok elvégzése olyan tevékenység, amelyben hatékonyan formálódik a tanulók, fegyelmezettsége, munkamorálja, figyelmének tartóssága, probléma felismerő képessége, együttműködési készsége, önismerete stb., tehát a személyisége.
Ez, a további munka alapozása és a személyiség fejlesztése szempontjából fontos téma, feldolgozható a 6. tanévben heti 3 órás - egy tanár által tanított - természetismeret tantárgy részeként, ha a tanár rendelkezik kellő felkészültséggel biológiából, földrajzból, fizikából, és ezek tanításának módszertanából (pl. természetismeret szakos szaktanító.). Amennyiben ilyen felkészültségű tanerővel az iskola nem rendelkezik, célszerűbb, ha két önálló, de tudatosan összehangolt tantárgy (természetismeret: biológia és földrajz heti 2 óra, illetve fizikai alapismeretek heti 1 óra) keretei között valósítjuk meg a következő célokat és feladatokat.
Célok és feladatok
- Feleleveníteni, rendszerezni és bővíteni az előző öt tanévben az élettelen természetről, az anyagról, a mennyiségekről megismerteket.
- Tudatosítani, hogy változás csak a (testtel érintkező) környezet hatására jöhet létre, és ezek a hatások mindig kölcsönösek. A rendszerben gondolkodás erősítése.
- Felismertetni, hogy az anyagnak két fajtája van: a részecskeszerkezetű és a mező. Logikus következtetés gyakoroltatása.
- Természetessé tenni, hogy az anyagok, testek, folyamatok tulajdonságai jellemezhetők mennyiségekkel is. Az absztrakciós képesség alakítgatása.
- Előkészíteni a természettudományok tanulását-tanítását néhány alapvető fontosságú fizikai fogalom, mennyiség, módszer, gondolkodásmód elemi szintű megismertetésével. Néhány egyszerű fogalom „megalkotásán” keresztül erősíteni a logikus gondolkodást.
- Segíteni az önálló tanulás kialakulását és az ehhez szükséges alapvető módszerek elsajátítását, az absztrakciós képesség elemi szintű erősödését, a célirányos megfigyelések és kísérletek elvégzéséhez, elemzéséhez kapcsolódó logikus gondolkodást.
- Erősíteni a törekvést a szaknyelv helyes használatára és megmutatni annak jelentőségét a gondolatok, ismeretek pontos megfogalmazásában.
- Fejleszteni a megfigyelés, kísérletezés, mérés következtetés képességét és begyakoroltatni ezek közül néhánynak a legegyszerűbb módszerét.
- Erősíteni a problémafelismerő-, megértő képességet, bátorítani a megoldással kapcsolatos sejtések kimondását, és tudatosítani ezek ellenőrzésének szükségességét.
Időkeret: 37 óra/év (1 óra/hét)

Fejezetek	Az új tananyag feldolgozásának óraszáma	A gyakorlás, kísérletezés, feladatmegoldás óraszáma	Az összefoglalás, 
ellenőrzés óraszáma	
I. Anyag, test, tulajdonság, mennyiség	7	2	2	
II. Kölcsönhatás, változás	8	1	2	
III. Energia, energiaváltozás	7	2	2	
Év végi összefoglalás			2	
Hiánypótlás, tartalék óra		2		
Az összes óra 37, ebből:	22 (59,5%)	7 (19,2%)	8 (21,6%)	
I. Anyag, test, tulajdonság, mennyiség
Célok és feladatok
- Konkrét esetekben megkülönböztetni az anyagot és a testet.
- Kapcsolatot teremteni az anyag általános szóhasználata és környezetünk legfontosabb, konkrét anyagai között. Az absztrakciós képesség erősítése.
- Kísérleti tapasztalatra építve „elhitetni”, hogy az anyag részecskeszerkezetű, és ezt később magyarázóelvként elfogadni. A logikus gondolkodás gyakoroltatása, erősítése. A modell szó és fogalom megismertetése.
- Egységes szemléletű rendszerbe foglalni a személyes tapasztalatok alapján már ismert, halmazállapotokat és azok megváltozását. Különféle anyagok halmazállapot-változásánál a közös jellemzők felismertetése és megfogalmazása. Általánosítás. A rendszerben gondolkodás erősítése.
- Felismertetni, hogy ugyanaz az anyag többféle halmazállapotban is megjelenhet, így a gázok, tehát a levegő is anyag. Logikus gondolkodásra késztetés.
- Megmutatni a különbséget az olvadás és oldódás között. A különbségek felismerése, kiemelése.
- Kialakítani a kapcsolatot a test - tulajdonság - mennyiség összetartozó, de különböző lényegű fogalmi hármasa között. Tudatosítani a különbséget a tulajdonság és az annak mértékét jellemző mennyiség között. Megkülönböztetés.
- Megismertetni a mennyiség, mérőszám, mértékegység kapcsolatát és szerepét a tulajdonságok jellemzésében.
- Egyéni és közös munka közben megértetni néhány egyszerű mérés lényegét, célját és módszereit. A koncentráló-, az alkalmazkodóképesség, az önfegyelem erősítése és a kézügyesség javítása a közösen végzett munka által.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Anyagok és testek (tárgyak). 

- Az anyag részecske szerkezete. 

- Halmazállapot, halmazállapot-változások fogalma és kísérleti bemutatása. 
- Az oldódás és lepárlás fogalma és kísérleti bemutatása. 

- A testek néhány ismert tulajdonsága és azok mennyiségi jellemzése. (l; A; V; t) 

- A testek tehetetlensége. A tömeg fogalma és mérése. 
- A sűrűség kvalitatív fogalma és kapcsolata az úszással, lebegéssel, elmerüléssel.	Összehasonlítás, megkülönböztetés, kézbe vett konkrét tárgyak esetében. 
Tapasztalatok felidézése, célirányos megfigyelés, kísérletezés közös elemzése. A megállapítások általánosítása. Modellalkotás, az absztrakció elemei. 
Köznapi ismeretekhez kapcsolni és rendszerezni a bemutató kísérletek tapasztalatait. 
A bemutatott kísérletek elemzése, a különbségek megállapítása és következtetések levonása a látottakból. Logikus gondolkozás. 
A már tanultak új szempontú bővítése, általánosítása. A mérések és számolások gyakorlati megvalósítása. 
A tapasztalatok és kísérletek összekapcsolása. Fogalomalkotás elemi szintű absztrakcióval. 
Gondolati kísérletekre építés. Valós kísérlettek eredményeinek megfogalmazása. A látottak általánosítása. Gyakorlati alkalmazás.	
Követelmények
A tanuló:
- konkrét esetekben tudjon különbséget tenni a vizsgált testek anyagai között, azok szembetűnő jellemzői alapján.
- fogadja el, hogy az anyag részecskeszerkezetű, és ezt, a tanultak alapján, tudja magyarázóelvként felhasználni.
- ismerje fel a különféle halmazállapotokat, azok megváltozását, legyen képes ezeket megnevezni és jellemezni.
- egyszerű esetekben tudjon különbséget tenni az olvadás és az oldódás között.
- tudja, hogy a mennyiségekkel a tulajdonságok mértékét jellemezzük, ismerje ebben a cselekedetben a mérőszám és a mértékegység szerepét.
- legyen képes a már tanult, legegyszerűbb mérések önálló elvégzésére (hosszúság, űrtartalom, hőmérséklet, idő).
- rendelkezzen szemléletes képpel az anyagok sűrűségének lehetséges okairól, emlékezzen a sűrűség és az úszás, lebegés, elmerülés kapcsolatára.
II. Kölcsönhatás, változás
Célok és feladatok
- Néhány egyszerű változási folyamat vizsgálatával, fokozatos felismerés közben a tanulók fogadják el, hogy változás csak a környezet hatására, kölcsönhatás közben jöhet létre. Megfigyelő-, lényegkiemelő- és általánosító képesség erősítése.
- Az eddig jártasság szinten végzett mérések (hőmérséklet, idő, hosszúság) önállóságának erősítése, közelítése a készség szint felé. Az önállóság és a tartós önfegyelem erősítése.
- A mozgásállapot-változást eredményező erőhatás és az (azt jellemző) erő fogalmának kvalitatív kialakítása, a meg levő tapasztalatokra és a tanulói kísérletekkel szerzett ismeretekre alapozva. Ok-okozati kapcsolatok felismertetése és megnevezése
- Az erő mérésének és mértékegységének megismertetése praktikus (nem elméleti) megközelítésben, a már eddig is alkalmazott „gondolati ritmusnak” megfelelően.
- Az állapotváltozás kifejezés felismerés szintű értelmezése.
- Az erő - ellenerő, mint egy speciális kölcsönhatás jellemzőinek, kísérleti alapján történő felismertetése és értelmezése. Az eddig megszerzett ismeretek alkalmazása egy új konkrét esetben. A rendszerben gondolkodás erősítése.
- Tudatosítani, hogy a látszólagos „közvetlen távolhatást” a fizikai mezők közvetítik, és, hogy ezek ugyancsak anyagok. A mágneses, elektromos, gravitációs hatás anyagi eredetét elfogadtatni. Logikus következtetések gyakoroltatása, erősítése. A több területről szerzett konkrét ismeretek összekapcsolása, általánosítása.
- A fény közismert kölcsönhatásaiból annak anyagi voltára következtetni. 
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- A testek hőmérséklete és hőmérséklet-változása (Termikus kölcsönhatás) 

- Mozgás és mozgásállapot-változás (Mechanikai kölcsönhatás) 

- Az erő fogalma és mérése. Erő-ellenerő. 

- Mágneses kölcsönhatás. 

- Elektromos kölcsönhatás. 

- Gravitációs kölcsönhatás. 

- A fény legfontosabb kölcsönhatásai.	Irányított tanulói kísérletetek elvégzése, közös elemzése és a legfontosabb megállapítások megfogalmazása. A kölcsönhatás szó kimondása. 
Az e témában szerzett köznapi tapasztalatok céltudatos felidézése. Részvétel ezek gondolati vizsgálatában és a kiemelt lényeg megfogalmazásában. 
A köznapi tapasztalatokból származó ismeretek magasabb szintre emelése kísérletek alapján. Általánosítás, absztrakció. 
Bemutató kísérletek elemzése. A mágneses mező létezésére következtetés a kölcsönhatásról eddig tanultak alkalmazásával. 
Bemutató kísérletek elemzése. Következtetéssel az elektromos mező létezésének felismerése. A két mező összehasonlítása. 
Köznapi tapasztalatok és a kölcsönhatásokról tanultak alapján felismerni a gravitációs mező létezését, e fejezet összefoglalása alapján észrevenni, hogy az anyagnak két fajtája van: a részecskeszerkezetű és a mező. Analógia, fokozatos absztrakció. 
A fény kölcsönhatásai alapján felismerni annak anyagi voltát és szerepét a földi életben.	
Követelmények
A tanuló:
- ismerje fel a termikus- és mechanikai kölcsönhatásokat, az azokban résztvevő partnereket, valamint tudja, hogy változás csak a test és a vele érintkező környezet kölcsönhatása közben jöhet létre.
- konkrét esetekben vegye észre a mozgás(állapot) megváltozása és az erőhatás kapcsolatát, ennek a folyamatnak a kölcsönhatás jellegét.
- tudja mennyiségileg jellemezni az erőhatásokat, tehát ismerje az erő fogalmát, annak mértékegységét. Ismerje az erőmérés módját rugós erőmérővel.
- vegye észre a mágneses, elektromos és gravitációs jelenségek kölcsönhatásjellegét, ismerje fel, hogy itt az egyik partner mező.
- fogadja el a mezők létezését, azok anyagi voltát és ezáltal azt, hogy az anyagnak két fajtája létezik, a részecskeszerkezetű és a mező.
- kölcsönhatásai alapján ismerje fel a fény anyagi voltát, értse a fény szerepét a földi életben.
III. Energia, energiaváltozás
Célok és feladatok
- Előkészíteni a természettudományok tanulását-tanítását és azon belül a mennyiségi jellemzéseket, leírásokat az egyik legfontosabb, legáltalánosabb megmaradó mennyiség, az energia elemi szintű értelmezésével.
- Megmutatni, hogy az energia alkalmas és ismerete elengedhetetlenül szükséges a természetben, valamint a gyakorlati életben lejátszódó változások, kölcsönhatások mennyiségi összehasonlításához.
- Kölcsönhatások kvalitatív elemzése alapján értelmezni az energia-megmaradás törvényét. Konkrét tapasztalatokból levont következtetések általánosítása.
- A munka fizikai fogalmának, mint az energiaváltozás egyik módjának értelmezése és kiszámítása a legegyszerűbb esetekben.
- Bemutatni egy mennyiség kiszámítására alkalmas képlet kísérletre alapozott megalkotásának gondolatmenetét. Absztrakciós képesség erősítése.
- Tudatosítani, hogy a fizikai mennyiségek közötti kapcsolat a matematika „nyelvén” is megfogalmazható. Kapcsolatteremtés a matematikai ismeretekkel.
- Kvalitatív szinten vizsgálni a termikus kölcsönhatások közben létrejött változásokat. Kísérletek elemezése, a közös lényeg (állapotváltozások, amelyek energiaváltozással jellemezhetők, hasonlíthatók össze) kiemelése.
- Értelmezni az egyszerűsített szóhasználatokat (pl. hőt vesz fel, hőt ad le, hőközlés stb.).
- Előkészíteni a kapcsolatot a kémiával a gyors és lassú égés tárgyalásával. Felhívni a figyelmet az égés hasznos voltára és általa okozott környezeti károkra, azok csökkentésének lehetőségeire és szükségességére. Erősíteni a felelősségtudatot a tanulókban önmaguk, embertársaik és a természet iránt.
- A hőjelenségek (hőtágulás, hővezetés) kvalitatív vizsgálata, a természetben és a gyakorlati életben játszott szerepük kiemelése.
- Megalapozni és fejleszteni a tanulókban - a tapasztalatokra és kísérletekre épülő - egyszerű képet a részecskeszerkezetű anyagról, annak jellemző tulajdonságairól, változási folyamatairól és mindezek szemléletes leírásairól. Erősíteni a fantáziát és az absztrakciós képességet.
- Megfigyelni környezetünk egyik legfontosabb anyagának” a víznek alapvető jellemzőit, rendellenes viselkedését és ennek kapcsolatát a természeti jelenségekkel. Ezzel erősíteni a tanuló megfigyelő, összehasonlító, következtető képességét.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Az energia elemi szintű fogalma. 

- A munkavégzés és a munka. 

- A testek belső energiája. 

- Az égés. 

- Hőjelenségek: hőtágulás. A víz rendellenes viselkedése. 

- Hőjelenségek: hőterjedés.	A különféle változások egyedi jellemzőiből, kísérletek elemzésével, felismerni a közöset és azt a mennyiségről tanultak alapján jellemezni. 
A fogalomalkotásról már meglevő tudás alkalmazása új területen. Kísérleti eredmények elemzése, általánosítása és matematikai megfogalmazása. (a fizikában először, kapcsolatteremtés a matematikában tanultakkal. 
Változások (részecskeszerkezetre épített) kvalitatív jellemzése, a kisebb, nagyobb egyenlő viszonyok felismerése. Absztrakció. 
A fizikában tanultak széles körű kiterjesztése gyakorlati példákon. Nyitás a kémia felé. KÖRNYEZETVÉDELEM! 
Régi ismeret alapján új jelenség értelmezése. Kapcsolat a földrajzzal (pl. a szél), biológiával (pl. a talaj kialakulása, élet a jég alatt). 
Megfigyelés, értelmezés a részecskeszerkezettel és energiaváltozással. Kapcsolat a természeti és gyakorlati jelenségekkel.	
Követelmények
A tanuló:
- legyen jártas az egyszerű megfigyelések, kísérletek elvégzésében, elemzésében, és tudatosan törekedjen a lényeg felismerésére.
- értse az energia fogalom megalkotásának célját, szükségességét, és egyszerű esetekben legyen képes jellemezni a különféle állapotú testek energiáját és energia-változását a kisebb, nagyobb, egyenlő viszonyok szempontjából.
- tudja elmondani, jellemezni a már vizsgált konkrét kölcsönhatások közben „létrejött” energiaváltozásokat, gyakorlati példákon mutassa meg az energia-megmaradás törvényének teljesülését.
- ismerje fel a munkavégzési folyamatokat, legegyszerűbb esetben tudja kiszámítani a munkát, biztonsággal alkalmazza az energia mértékegységét.
- rendelkezzen a termikus kölcsönhatásokkal járó belsőenergia-változások kvalitatív összehasonlításához szükséges ismeretekkel.
- emlékezzen arra, hogy mind a gyors, mind a lassú égés kémiai folyamat, ami nélkülözhetetlen az élet szempontjából, de természetkárosító hatása is van, amit minden módon csökkenteni kell.
- vegye észre a víz legfontosabb tulajdonságainak és a földi életnek a kapcsolatát. Figyeljen fel az ezzel kapcsolatos környezetvédelmi feladatokra.
- tudja értelmezni a hőterjedés mindhárom változatát, és ismerje fel ezek szerepét mind a természetben, mind a gyakorlati életben.
Kimeneti követelmények a 6. tanév végén
A tanuló:
- tudjon különbséget tenni az anyag és a test között.
- ismerje fel a különféle halmazállapotokat, ezek megváltozását, tudja ezeket megnevezni és jellemezni.
- emlékezzen a legismertebb mennyiségekre (hosszúság, terület, térfogat, idő, hőmérséklet) tudja ezeket alkalmazni, és méréssel vagy számolással, meghatározni.
- emlékezzen a tömeg mértékegységére, valamint a sűrűség, illetve az úszás és elmerülés kapcsolatára.
- vegye észre a legegyszerűbb kölcsönhatásokat és ezek résztvevőit.
- tudja, hogy az anyagnak két fajtája van: a részecskeszerkezetű és a mező.
- fogadja el, hogy változást a testen csak a környezete hozhat létre kölcsönhatás közben.
- ismerje az erőhatás és az erő kapcsolatát.
- emlékezzen a mágneses, elektromos, gravitációs alapjelenségekre.
- tudjon az energiáról, mint mennyiségről, ismerje mértékegységét.
- rendelkezzen a munkavégzéssel és a termikus kölcsönhatással járó energia-változások felismeréséhez és kvalitatív összehasonlításához szükséges alapvető ismeretekkel.
- ismerje fel az energia-megmaradást a már vizsgált egyszerű esetekben.
- Emlékezzen a hőtágulásra, a víz rendellenes viselkedésére, és tudja megnevezni a hőterjedés különféle módjait.
7. ÉS 8. TANÉV
Bevezetés
Az alapfokú nevelés-oktatás negyedik, úgynevezett fejlesztő szakaszában, egyrészt a tanulói tapasztalatok és az előző hat tanévben tanultak fizikai szempontok szerinti rendszerezése, az életkornak megfelelő mértékű elmélyítése, kibővítése, illetve a készségek, képességek személyiség jegyek egyéneknek megfelelő szintre hozása az egyik legfontosabb feladatkör. Az általános műveltség megalapozásának és a mindenki számára kötelező továbbtanulásnak az előkészítése a másik megvalósítandó terület. Ez azt jelenti, hogy az általános műveltség megalapozásának teljessé tétele ma már nem az általános iskola, hanem a középiskolák és szakiskolák feladata.
Az általános iskolában feldolgozandó tartalom meghatározásánál tehát nem kell szaktárgyi szempontból teljességre törekedni, hiszen erre 18 éves korig van lehetőség. Így mód van a célok és feladatok meghatározásánál elsősorban a teljesíthetőségre, a nevelési szempontok érvényesítésére, a szemlélet- és gondolkodásmód formálására, a tanulási technikák elsajátítására stb., tehát valóban a „fejlesztésre” fordítani a főhangsúlyt. A tartalomnak (a teljesíthető követelmények kialakítása érdekében elkerülhetetlen) mennyiségi vissza fogásánál azonban vigyázni kell a felépítés logikai rendjére, a többi tantárgy számára is nélkülözhetetlen fizikai alapismeretek kiválasztására, a személyiség fejlesztéséhez szükséges „terep” biztosítására.
Célok és feladatok
- Felkelteni a tanulók érdeklődését a természeti, ezen belül a fizikai jelenségek iránt. A megfigyelő képesség erősítése.
- Bevezetni a tanulókat a természetes és mesterséges környezetben előforduló anyagok tulajdonságainak, jellemzőinek alapszintű ismeretébe, a természeti környezet változásainak, kölcsönhatásainak, ezek törvényszerűségeinek ismeretkörébe. Előkészíteni és megalapozni a többi természettudományi tantárgy tanítását. Összehasonlító, rendszerező, általánosító képesség fejlesztése.
- A mechanikai, hő-, elektromosság- és fénytani ismeretekkel megalapozni egy korszerű fizikai szemlélet- és gondolkodásmódot, ami hozzásegíti a tanulókat a környezetükben található technikai eszközök gazdaságos és biztonságos működtetéséhez. Az absztrakciós és dedukciós képesség alapozása.
- Elősegíteni a tanulókat arra, hogy legyenek képesek a fizikai jelenségeket, folyamatokat megadott szempontok szerint tudatosan megfigyelni, a látottakat értelmezni. Tudjanak különbséget tenni a lényeges és lényegtelen (elhanyagolható) tényezők között. Lényeglátás, rendszerezés erősítése.
- A tanulók tudjanak irányítással, majd önállóan is egyszerű kísérleteket, méréseket elvégezni, ezek eredményeit különböző formában (táblázat, grafikon, sematikus rajz, szöveg) rögzíteni, közölni. Tudják a kész grafikonok, táblázatok, sematikus rajzok adatait leolvasni, értelmezni, ezekből egyszerű következtetéseket levonni. A szaknyelv használatának tudatosítása.
- Szerezzenek jártasságot a tananyagban előforduló SI és a gyakorlatban használt SI-n kívüli mértékegységek használatában, a fontosabbak átváltásában.
- Legyenek képesek megadott szempontok szerint használni a fejlettségüknek megfelelő szintű szakkönyveket, példatárakat, lexikonokat, képlet- és táblázatgyűjteményeket és multimédiás oktatási anyagokat. Tudják, hogy az Interneten a fizika tanulását segítő adatok, információk is megtalálhatók. Tájékozódás az információk között.
- Elősegíteni, hogy a tanulók ismerjék a tananyag természet- és környezetvédelmi vonatkozásait, és törekedjenek ezek alkalmazására. Értékeljék a természet szépségét és a természet megismerésének örömét.
7. TANÉV 
MECHANIKA, HŐTAN
Időkeret: 55 tanóra/év (1,5 tanóra/hét)

Fejezetek	Az új tananyag feldolgozásának óraszáma	A gyakorlás, kísérletezés, feladatmegoldás óraszáma	Az összefoglalás, 
ellenőrzés óraszáma	
I. A testek haladó mozgása	5	3	3	
II. A dinamika alapjai	8	3	3	
III. A nyomás	6	2	3	
IV. Energia, munka, hő	9	3	3	
Év végi összefoglalás, 
tartalék óra			4	
Az összes óra 55, ebből:	28 (51%)	11 (20%)	16 (29%)	
I. A testek haladó mozgása
Célok és feladatok
- Tudatosítani, bővíteni, pontosabbá tenni a haladó mozgás köznapi ismereteit, és kialakítani a sebesség mennyiségi fogalmát. Megerősíteni a kapcsolatot és különbséget a jelenség tulajdonsága és annak mennyiségi jellemzője között. Gyakoroltatni a grafikonok elkészítését, alkalmazását az ismeretek közlésében és elemzésében.
- Megalapozni és alkalmazni a „viszonylagosság” fogalmát, ezzel is fejleszteni az ítéletalkotás képességét, a döntés tudatosságát, a gondolkodás tervszerűségét.
- Bemutató kísérletekkel vizsgálni, és közösen elemezni a haladó mozgásokat. Fejleszteni a kapcsolatok felismerésének képességét (pl. s (t), a következtetések önállóságát, az absztrakciós képességet.
- Felhívni a figyelmet megállapításaink érvényességi határaira (pl. az egyenletes mozgás sebességének kiszámításánál, a szabadesésnél).
- Gyakoroltatni a „gondolkodtató kérdések” és mennyiségi feladatok megoldását, ezek fizikai szemléletű megközelítését. Egyszerű feladatok megoldásánál megmutatni a tervszerűség előnyeit.
- Erősíteni a megismerés iránti tudatos igényt, az érdeklődést, az akaratot és a fegyelmezettséget.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- A mozgás viszonylagossága. Anyagi pont fogalma. Pálya, út, elmozdulás. 

- Az egyenes vonalú egyenletes mozgás kísérleti vizsgálata. A sebesség fogalma. 
- A sebesség, az út és az idő kiszámítása. Az egyenletes mozgás grafikonjai. 
- Az egyenes vonalú egyenletesen változó mozgás kísérleti vizsgálata. Az átlag- és pillanatnyi sebesség fogalma. A gyorsulás. 

- A szabadon eső test mozgásának kísérleti vizsgálata és jellemzése.	Az ítéletalkotás és az absztrakciós képesség fejlesztése. A nem köznapi fogalmak használata. 
A megfigyelő, elemző, a kapcsolatfelismerő, az összehasonlító képesség erősítése. 
A logikus gondolkodás, a feladatmegoldás gyakoroltatása. 
A lényegfelismerés, összehasonlítás erősítése. A meglevő ismeretek alkalmazása új feltételekre. A fogalomalkotás gondolatmenetének tudatosítása. Feladatmegoldások. 
Megállapítások érvényességi határának tudatosítása. Ismeretek alkalmazása új területen.	
Követelmények
A tanulók:
- értsék és tudják alkalmazni a hely és mozgások vizsgálatánál a „viszonylagosság” fogalmát;
- megfigyelésre és kísérletre alapozva ismerjék fel a változásokat, tudják jellemezni az egyenletes és a változó (haladó) mozgásokat kvalitatív módon, legegyszerűbb esetekben mennyiségekkel is.
- ismerjék és tudják alkalmazni az egyenletes mozgás sebességének, valamint az átlag-, a pillanatnyi sebességnek és a gyorsulásnak a fogalmát.
- tudjanak felismeréseik, méréseik alapján grafikonokat készíteni és elemezni, tudásukról szóban, írásban beszámolni, tény- és gondolkodtató kérdésekre felelni, egyszerű feladatokat megoldani.
- ismerjék fel a jelenségek szempontjából meghatározó, illetve elhanyagolható hatásokat, értsék az elhanyagolt hatások és a megállapítások érvényességi határa közötti kapcsolatot.
II. A dinamika alapjai
Célok és feladatok
- A mozgásállapot-változással járó kölcsönhatások kísérleti vizsgálata. A megfigyelés, a megállapítások megfogalmazásának biztosabbá tétele.
- A mechanikai kölcsönhatások ismeretének mélyítése és mennyiségi jellemzése; az ok-okozati kapcsolatok felismertetése, és viszonylagosságuk tudatosítása (pl. hatás-ellenhatás elnevezésénél); az összehasonlító, megkülönböztető, felismerő, lényegkiemelő és ítéletalkotó képesség erősítése.
- A mozgás és mozgásállapot különbözőségének tudatosítása.
- Lehetőséget biztosítani az egyszerű köznapi fogalmak (pl. tehetetlenség, tömeg, erő, gyorsulás, lassulás, súrlódás, közegellenállás, egyensúly) dinamikai értelmezésére.
- Megmutatni a kapcsolatot és a különbözőséget a test, tulajdonság és mennyiség, pl. a rugó, az erőhatás és az erő között.
- Az erőhatás mozgás- és forgásállapot-változtató képességének felismertetése és mennyiségi jellemzése. Az egyensúly fogalmának erősítése az emelőknél.
- Megmutatni, hogy a nyugalom és az egyensúly nem szinonim fogalmak, szemléltetni a közöttük levő különbséget (a nyugalom a mozgás, inerciarendszer megválasztásától függő, sajátos esete, az egyensúly pedig olyan dinamikai állapot, ami akár nyugalomban akár egyenletes mozgás közben megvalósulhat).
- Fejleszteni a tanulók jártasságát a mérőkísérletek elvégzésében, az önállóságát a következtetésben, valamint az absztrakciós képességét.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- A tehetetlenség törvénye és az inerciarendszer. A tömeg fogalma és mérése. 

- A sűrűség mennyiségi fogalma. 

- Az erő fogalma. 

- A legismertebb erőfajták felismerése és megnevezése. A súly fogalma. 
- Az erőmérés. 

- Erő-ellenerő. A két egymást kiegyenlítő erőhatás. Az egyensúly. 
- A súrlódási és a közegellenállási erő. 
- A forgatónyomaték. A forgási egyensúly fogalma.	A sokféle tapasztalat közös lényegének kiemelt megfogalmazása. A már ismert fogalom továbbmélyítésének tudatosítása. Absztrakció. 
A fogalomalkotás ismert gondolatsorának folytatása, mennyiségi fogalommá fejlesztése. Tanulói mérések (m és V) és feladatmegoldások. Gyakorlás. 
A fogalom egyszerűsített bevezetése. Logikus gondolkodás gyakoroltatása, erősítése. 
Megkülönböztetés, rendszerezés, elnevezés. A meglevő ismeretek alkalmazása. 
A mérés gyakoroltatása. A kölcsönhatás felismerése és abból következtetés a két jellemző erőre. Rendszerben gondolkodás. 
A képzelőerő (fantázia) és a logikus gondolkodás erősítése. 
Kísérletek elemzése, logikus gondolkodás. 
A köznapi tapasztalatok és a tanulói kísérletek közös elemzése. A fogalmak egyszerűsített bevezetése.	
Követelmények
A tanulók:
- ismerjék fel a mozgásállapot-változással járó kölcsönhatásokat, azokban az ok-okozati kapcsolatokat.
- értsék a tehetetlenség fogalmát, kapcsolatát a tömeggel és a sűrűséggel.
- tudjanak különbséget tenni a mozgás és a mozgásállapot között.
- értsék az erőhatás és az azt jellemző erő fogalmát, ismerjék fel a kapcsolatot a köznapi események és az erőhatások között.
- egyszerű esetekben ismerjék fel az erőhatás mozgás- és forgásállapot-változtató képességét, tudják azt mennyiségileg jellemezni.
- tudjanak különbséget tenni a nyugalom és az egyensúly között.
III. A nyomás
Célok és feladatok
- Az eddig megismert erőfogalom sajátos szempont szerinti bővítése, kiegészítő fogalmak és elnevezések bevezetése, használata (nyomóerő, nyomott felület, felhajtóerő).
- A kölcsönhatások, az ok és okozati kapcsolatok vizsgálata a nyomás fogalmának megalkotásában. Tapasztalatok és kísérletek elemzése. A megfigyelő és elemző képesség fejlesztése.
- A folyadékok és gázok nyomásával kapcsolatos jelenségek vizsgálata és azok értelmezése, magyarázata golyómodellel. Modellmódszer alkalmazása.
- Arkhimédész törvényének kísérletekkel történő megalapozása és logikai úton történő felismertetése, megfogalmazása. A felhajtó erő nagyságának különféle módon történő kiszámítása. Annak tudatosítása, hogy ugyanazzal a jelenséggel kapcsolatos felismerést különféle úton is elérhetjük.
- A kölcsönhatás felismerése, a rendszerben történő gondolkodás erősítése.
- A testet érő erőhatások együttes következményéről tanultak alkalmazása. Annak felismertetése, hogy a testek úszása, lebegése, elmerülése a folyadékokban és gázokban miért van kapcsolatban a sűrűségekkel.
- A megállapítások, törvények érvényességi határának felismertetése a közlekedőedények és hajszálcsövek vizsgálata alapján.
- Kapcsolatteremtés a biológiában és földrajzban tanultakkal, illetve a környezetvédelemmel.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- A nyomás fogalma és kiszámítása. 

- A folyadékok nyomásának kísérleti vizsgálata. A hidrosztatikai nyomást meghatározó paraméterek. Pascal törvénye. 
- A gázok nyomása: a légnyomás és a gáznyomás zárt térben. A nyomáskülönbségen alapuló eszközök. 

- Közlekedőedények és hajszálcsövek. 

- A felhajtóerő kísérleti vizsgálata. Arkhimédész törvény kvalitatív megfogalmazása 
- Az úszás, lebegés, elmerülés feltételei.	Fogalomalkotás tudatos megvalósítása, a feladatmegoldás gyakorlása, 
Kísérletelemzés, lényegfelismerés és megfogalmazás, általánosítás. Az elméleti ismeretek gyakorlati alkalmazásának bemutatása. 
A kétféle nyomás okának megkülönböztetése és az egy rendszeren belüli hatásuk gyakorlati alkalmazásának vizsgálata. Logikus gondolkodás, rendszerben gondolkodás fejlesztése. 
A jelenség meglevő ismeretre alapozott magyarázata. Környezetvédelem. 
Kísérletelemzés, lényegfelismerés és megfogalmazás. Logikus és rendszerben gondolkodás erősítése. Feladatok megoldása. 
A jelenség felismerésszintű tudásának továbbvitele, magyarázata több erőhatás együttes következménye alapján. Gyakorlati alkalmazás.	
Követelmények
A tanulók:
- ismerjék a nyomás fogalmát, függését a nyomóerőtől és a nyomott felülettől, kiszámításának módját, mértékegységét, és tudják egyszerű esetekre alkalmazni, vele kapcsolatos feladatokat megoldani.
- tudják Pascal törvényét, és értsék annak gyakorlati vonatkozásait.
- értsék a felhajtóerő létrejöttének okait és a nagyságát befolyásoló tényezők szerepét.
- kísérletek alapján ismerjék fel és fogalmazzák meg Arkhimédész törvényét; az úszás, lebegés, elmerülés feltételeit, és legyenek képesek mindezeket egyszerű feladatok megoldásánál alkalmazni.
- tudják, hogy a levegő is anyag, van tömege és van súlya, ami oka a légnyomásnak.
- legyenek képesek értelmezni a gázok nyomását zárt térben a gázrészecskék mozgása, ütközése alapján.
- ismerjék fel a legfontosabb nyomáskülönbségen alapuló eszközök működési elvét, mechanizmusát és gyakorlati alkalmazását.
- lássák be a különbséget a közlekedőedények szokásos és a hajszálcsöves változata között, ismerjék ezek környezetvédelmi vonatkozásait.
IV. Energia, munka, hő
Célok és feladatok
- Megmutatni, hogy szükség van egy a változtató képességet jellemző mennyiségre is. Alkalmazni képes tudássá formálni az energia és az energiaváltozás egyszerűsített fogalmát, megmutatni szerepét az állapot és állapotváltozások mennyiségi jellemzésében.
- Az energiaváltozással járó folyamatok kísérleti vizsgálata és közös elemzése. Tudatosítani, hogy az energiaváltozásnak két alapvető formája van: a munka és a hő.
- A munka mint energiaváltozás értelmezése és kiszámítása a legegyszerűbb esetben.
- Az energia és az energiaváltozás fogalmának kiterjesztése a hőjelenségekre is, a belső energia fogalmának bevezetése.
- Egyszerű példákon megmutatni, felismertetni az energia megmaradását, kiemelni a „megmaradó” mennyiségek jelentőségét és kapcsolatát a zárt rendszerrel, valamint az azokban létrejött kölcsönhatásokkal (pl. az egyszerű gépeknél).
- Felhívni a figyelmet az energiatakarékosság környezetvédelmi szerepére, ezen keresztül kiemelni a környezetvédelem fontosságát és lehetőségeit.
- Bevezetni a teljesítmény és a hatásfok fogalmát, megmutatni kiszámítási módját egyszerű feladatokban. Tudatosítani szerepüket az energiatakarékosságban.
- Megvizsgálni a hőjelenségeket és szerepüket a természetben, a technikában. Felhívni a figyelmet néhány hőtani folyamat környezetkárosító hatására (pl. égéstermék, savas eső). A tudatos és cselekvő környezetvédelem iránti igény, az egyéni, valamint a közös felelősség erősítése.
- Az egyes természeti jelenségeknél lejátszódó hőtani folyamatok elemzése (pl. a szél keletkezése, hőtágulás szerepe a talaj kialakulásában, a víz rendellenes viselkedése, halmazállapot-változások). Kapcsolat a biológiában, a földrajzban és a kémiában tanultakkal.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Az energia fogalma. 

- A munka és kiszámítása. 

- Az egyszerű gépek és az energia-megmaradás. 

- A testek belső energiája. A hő és a fajhő fogalma. 

- Az égés. 

- A hőterjedés. 

- A hőtágulás. 

- Halmazállapot-változások. 

- Teljesítmény, hatásfok és kiszámításuk.	Tapasztalat közös lényegének felismerése. A mennyiségek iránt kialakított igényre építve az energia fogalom bevezetése. Absztrakció. 
Az ismert fogalomalkotási gondolatmenet alkalmazása. Deduktív gondolattal az energia és az energiaváltozások mértékegységének megállapítása. Feladatok megoldása. 
Meglevő ismeret alkalmazása új jelenségekre, és ezekből következtetés. Az elmélet és a gyakorlat kapcsolatának bemutatása, tudatosítása 
Részecskeszemlélet alkalmazása, a fantázia erősítése. A fogalmak kvalitatív megfogalmazása és alkalmazása. 
Közismert jelenség értelmezése. Kapcsolódás a kémiában tanultakhoz. Környezetvédelem. 
Kísérleti tapasztalatok elemzése és értelmezése. A jelenségek felismerése a természetben és a gyakorlatban. Logikus gondolkodás. 
Kísérletek közös elemzése. Az alkotó képzelőerő fejlesztése. A víz rendellenességének és következményeinek felismerése a természetben. 
Ismert jelenségek energetikai vizsgálata. A jelenségek és fogalmak rendszerbe foglalása. Összehasonlításuk más, már ismert hőjelenségekkel. 
Megmutatni, hogy a folyamatoknak is vannak tulajdonságai, amelyeket mennyiségekkel lehet jellemezni. Feladatmegoldás.	
Követelmények
A tanulók:
- tudják a testek állapotát és állapotváltozását energiával, illetve energiaváltozással, tehát ez utóbbit munkával és hővel jellemezni.
- ismerjék az energia, munka, hő, teljesítmény és hatásfok fogalmát, jelét, kiszámítási módját és mértékegységét.
- értsék az energia-megmaradás törvényének alkalmazását az egyszerű gépek egyensúlyának meghatározása esetében.
- tudják értelmezni és alkalmazni a belső energia fogalmát, emlékezzenek arra, hogy az energiaváltozásnak két alapvető módja van: a munkavégzés és a termikus kölcsönhatás.
- Legyen gyakorlatuk az energia-megmaradás törvényének alkalmazásában mind az egyszerű mechanikai és hőtani jelenségek vizsgálatánál, mind az ilyen témájú feladatok megoldásánál.
- Ismerjék a természetben lejátszódó fontosabb hőtani folyamatokat, és tudatosan alkalmazzák az ezekkel kapcsolatban megvalósítható környezetvédelmi lehetőségeket.
- emlékezzenek Joule és Watt munkásságára.
A tanév végi követelmények: megegyeznek az egyes fejezetekhez tartozó követelményekkel.
8. TANÉV 
ELEKTROMOSÁGTAN, FÉNYTAN
Célok és feladatok
- Az absztrakciós képesség fejlesztése azáltal, hogy megmutatjuk, hogyan lehet érzékszerveinkkel közvetlenül nem érzékelhető jelenségekre - a látható, tapasztalható körülmények alapján - magyarázatot adni, és szabályszerűséget megállapítani.
- Annak tudatosítása, hogy az elektromos mező anyag, hiszen kölcsönhatásra képes. A fantázia, az absztrakciós képesség és a helyes fizikai szemléletmód erősítése.
- Tanulói jártasság kialakítása egyszerű és nem veszélyes elektromos kísérletek, mérések elvégzésében, a mérőműszerek használatában. A tudáson alapuló biztonság és veszélyérzet kialakítása.
- Erősíteni a mennyiségi fogalmak szükségességét azáltal, hogy megmutatjuk használhatóságukat fontos jelenségek jellemzésénél. Egyszerű feladatok megoldása.
- Az elektromos és fénytani ismeretek gyakorlati jelentőségének és felhasználhatóságának bemutatása. A közismert elektromos berendezések működési elvének megértése.
- A balesetvédelmi szabályok megismertetése, fontosságuk elfogadtatása. Annak felismertetése, hogy a jó következménnyel járó jelenségek tudatlan, felelőtlen, figyelmetlen alkalmazása veszélyekkel is járhat.
- Tudatosítása annak, hogy az elektromos berendezések általában nem szennyezik ugyan a környezetet, de az elektromos áram előállítása legtöbbször káros hatásokkal jár. Ezért az elektromos árammal is takarékoskodni kell.
Időkeret: 55,5 tanóra/év (1,5 tanóra/hét)

Fejezetek	Az új tananyag feldolgozásának óraszáma	A gyakorlás, kísérletezés, feladatmegoldás óraszáma	Az összefoglalás, 
ellenőrzés óraszáma	
I. Elektromos alapjelenségek. Áramerősség, feszültség	7	3	3	
II. Az elektromos ellenállás. Az egyenáram hatásai	5	4	3	
III. Az elektromágneses indukció. A váltakozó áram	7	3	3	
IV. Fénytan	7	3	3	
Év végi összefoglalás, 
tartalék óra			4	
Az összes óra 55,5 ebből:	26 (47,3%)	13 (23,6%)	16 (29,1%)	
I. Elektromos alapjelenségek. Áramerősség, feszültség
Célok és feladatok
- Szemléletes kép kialakítása a tanulókban az atomok szerkezetéről, az elektromos tulajdonságú részecskék létezéséről, az elektromos vonzás és taszítás igazi okáról, az elektromos mező létezéséről. Kapcsolatteremtés a kémiában tanultakkal.
- Értelmezni a testek elektromos állapotát, létrehozásának lehetőségeit.
- Megkülönböztetni az elektromos tulajdonságú részecskék rendezetlen („hőmozgását”) és az elektromos mező által létrehozott rendezett mozgását. Erősíteni ezzel a kölcsönhatás fogalmát, a logikus gondolkodást, fejleszteni az összehasonlító és ítéletalkotó képességet.
- Az anyagok tulajdonságainak és a folyamatok jellemzőinek mennyiségi meghatározásával (pl. az elektromos állapot és elektromos töltés, az elektromos áram, a feszültség) egyszerűbbé, pontosabbá és használhatóbbá tenni gondolataink közlését.
- Jártasság kialakítása: elektromos kapcsolások megvalósításában, kísérletek mérések elvégzésében, egyszerű feladatok megoldásában, grafikonok elkészítésében és elemzésében, a függő és független változók, okok és okozatok, kölcsönható partnerek felismerésében.
- A fizikatörténeti vonatkozások megismertetésével (Galvani, Volta, Ampére munkássága) a kísérletezés, a kutatás fontosságának hangsúlyozása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Az anyag részecskéinek szerkezete. 
- A testek elektromos állapota. Az elektromos töltés. 
- Az elektromos áram. 
- Az elektromos áramkörök. Az áramerősség mérése. 
- Fogyasztók soros és párhuzamos kapcsolása. 
- Az elektromos feszültség. 
- Az elektromos munka és teljesítmény kiszámítása.	Logikus gondolkodás, absztrakció. 
Kísérletek elemzése, a részecskeszemlélet erősítése. 
Fogalomalkotás. Egyszerű feladatok. 
Áramkörök kapcsolása, mérőműszerek használata. 
Gyakorlat és elmélet kapcsolatának bemutatása. Logikus gondolkodás erősítése. 
Az elektromos mező jellemzése. Absztrakció. 
Deduktív módszer alkalmazása annak megnevezése nélkül. Feladatok megoldása.	
Követelmények
A tanulók:
- ismerjék az atomok szerkezetét, teremtsenek kapcsolatot a kémiában tanultakkal, tudják értelmezni a testek elektromos állapotát elektrontöbblettel vagy elektronhiánnyal.
- tudják, hogy az elektromos állapotú testek körül - hatásai alapján felismerhető - elektromos mező van.
- értsék és tudják értelmezni, elmondani az egyszerű elektrosztatikai kísérleteket.
- emlékezzenek arra, hogy az elektromos töltés a testek elektromos állapotának mennyiségi jellemzője.
- tudják, hogy az elektromos áram az elektromos tulajdonságú részecskék áramlása, amit az elektromos mező hoz létre, és emlékezzenek jelére, mértékegységére. Értsék az áramerősség fogalmát, kiszámítási módját.
- tudjanak különbséget tenni az elektromos vezető és szigetelő anyagok között. Ismerjék fel a környezetükben leggyakrabban előforduló anyagokról, hogy vezetők vagy szigetelők.
- tudjanak egyszerű kapcsolási rajzokat készíteni, meglevők alapján áramköröket létrehozni (összekapcsolni) és abban áramerősséget mérni.
- kísérletek alapján ismerjék fel, hogy az elektromos mező munkavégzésre képes, tudják értelmezni az elektromos feszültség fogalmát, mint az elektromos mezőt - két pontja közötti munkavégzés szempontjából - jellemző mennyiséget.
- rendelkezzenek jártassággal az elektromos feszültség mérésében.
- tudjanak egyszerű feladatokat megoldani az áramerősség, a feszültség és az elektromos munka, valamint a teljesítmény kiszámításának témakörében.
- ismerjék az elektromossággal kapcsolatos baleset-megelőzési szabályokat, és azokat tudatosa alkalmazzák.
- ismerjék a villám keletkezésének okait, veszélyes voltát, a villámhárító működési elvének lényegét és a villámmal kapcsolatos balesetvédelmi szabályokat.
II. Az elektromos ellenállás. Az egyenáram hatásai
Célok és feladatok
- Megértetni a tanulókkal, hogy a fémes vezetők helyhez kötött részecskéi akadályozzák a szabad elektronok áramlását.
- Felismertetni azt, hogy egy szóval vagy kifejezéssel (elektromos ellenállás) több fogalmat is megnevezhetünk.
- Erősíteni a logikus gondolkodást, a jártasságot a kapcsolatok felismerésében, a kísérletezésben, a mérésekben, a fogalomalkotásban, Ohm törvényének felismerésével, kísérleten alapuló vizsgálatával.
- Az elmélet és a gyakorlat kapcsolatának tudatosítása Ohm munkásságának bemutatásával.
- A kombinatív készség és önálló gondolkodás fejlesztése a fogyasztók kapcsolásának megvalósítása és vizsgálata által.
- Tudatosítani, hogy a változások a gyakorlatban legtöbbször kölcsönhatások láncolatának eredményeként jönnek létre (pl. az elektromos áram hőhatásánál).
- A kísérletező, megfigyelő, kapcsolatfelismerő, rendszerben gondolkodó képesség fejlesztése az egyenáram hatásainak felismerése, vizsgálata, értelmezése és elemzése által.
- Az egyenáram hatásain alapuló közismert eszközök működésének fizikai értelmezése. A balesetvédelem és a megelőzési szabályok értelmi alapon történő elfogadtatása.
- A környezetvédelem és az energiatakarékosság kapcsolatának megértetése.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Az elektromos ellenállás. Ohm törvénye. 

- Vezetők elektromos ellenállása. 

- Több fogyasztó az áramkörben, soros és párhuzamos kapcsolás. 
- Az egyenáram hatásai.	Kísérletek elemzése. fogalomalkotás, absztrakció. Fizikatörténeti ismeretek és elhelyezésük a történelmi korokba. 
Logikus gondolkodás. Az anyag tulajdonságainak felismerése. 
Tapasztalatok rendszerezése, elemzése, általánosítása. 
Gyakorlat és elmélet összekapcsolása, egyszerű jelenségek fizikai magyarázata.	
Követelmények
A tanulók:
- a részecskeszerkezet alapján tudják értelmezni a vezetők ellenállását.
- értsék és jól alkalmazzák az elektromos ellenállás kifejezést mindhárom változatában.
- tudjanak különbséget tenni a jelenségek és azok matematikai leírása között.
- ismerjék az elektromos ellenállás fogalmát, mennyiségi jellemzőjét, annak jelét, kiszámítási módját és mértékegységét.
- legyenek jártasak az Ohm törvény alkalmazásában és a vele kapcsolatos egyszerű feladatok megoldásában
- tudják értelmezni, hogy a fogyasztó milyen adataitól miért függ az ellenállása.
- tudjanak létrehozni különféle áramköröket, ábrázolni ezeket kapcsolási jelek alkalmazásával, a soros és párhuzamos kapcsolások esetében ismerjék fel a feszültségek, áramerősségek, ellenállások kapcsolatait.
- legyenek jártasak az áramerősség és feszültség mérésében különböző áramkörök esetén, tudják a mért adatokat feljegyezni és felhasználni grafikonok készítésénél, illetve ezekkel feladatokat megoldani.
- ismerjék fel az általuk ismert fogyasztóknál az egyenáram különféle hatásait, nevezzék meg azok hasznát, esetleges veszélyeit.
- tudják, hogy nemcsak a gazdaságosság miatt, hanem a környezet védelme érdekében is takarékoskodni kell az elektromos árammal. Legyenek tudatában annak, hogy a kimerült galvánelemek anyaga veszélye hulladék, tehát nem szabad a háztartási szemétbe dobni, külön gyűjtőhelyre kell eljuttatni.
III. Az elektromágneses indukció. A váltakozó áram
Célok és feladatok
- Az anyag fogalmának bővítése az elektromos és mágneses mező kölcsönhatásának bemutatásával és vizsgálatával.
- Az energia-megmaradás értelmezésének bővítése az elektromágneses indukció vizsgálata által.
- Megmutatni az egyenáram és a váltakozó áram közötti különbséget és hasonlóságot a tulajdonságaik, az előállításuk és hatásaik vizsgálata által.
- Az elmélet és a gyakorlat kapcsolatának bemutatása Faraday, valamint Bláthy, Déri, Zipernowsky munkássága alapján.
- Tudatosítani a fizikai felfedezések jelentőségét az egyén, a társadalom és a gazdaság szempontjából.
- Az elektromos áramforrások összehasonlító vizsgálata a környezetvédelem, a teljesítmény és a gazdaságosság szempontjából.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Az elektromágneses indukció. 

- A váltakozó áram előállítása. 

- A váltakozó áram hatásai. 

- A transzformátor és az elektromos távvezeték-rendszer. 
- A váltakozó áram mágneses hatásának gyakorlati alkalmazása.	Kísérletek közös elemzése, megállapítások megfogalmazása. Fogalombővítés. Absztrakció. 
Kísérletre építve az elmélet gyakorlati alkalmazása. A gondolkodó képesség fejlesztése. 
Következtetés, jelenség értelmezés, rendszerezés. BALESETVÉDELEM! 
Elmélet gyakorlati alkalmazása, rendszerben gondolkodás erősítése. 
Ötletek megértése és értelmezése. Az elmélet és a gyakorlat kapcsolatának felismertetése.	
Követelmények
A tanulók:
- ismerjék fel a különféle módon megvalósuló elektromágneses indukció jelenségét, fogalmazzák meg a közös lényeget és nevezzék meg a folyamat résztvevőit.
- tudják, hogy a változó mágneses mező elektromos mezőt indukál, ami - ha megvannak a szükséges feltételek, akkor - elektromos áramot hoz létre.
- tudják kvalitatív módon jellemezni az indukált feszültséget és áramot.
- nevezzék meg a váltakozó áram hatásait, és tudjanak különbséget tenni az egyen- és a váltakozó áram között.
- sorolják fel az elektromágneses indukció legismertebb, leggyakrabban használt alkalmazásait.
- ismerjék a transzformátor felépítését, működésének kapcsolatát az elektromágneses indukcióval és szerepét a távvezeték-rendszerben.
- tudják a transzformátor menetszámai és a feszültségek közötti kapcsolatot, értsék itt is az energia-megmaradás törvényét. Tudjanak egyszerű feladatokat megoldani a transzformátorral kapcsolatban.
- ismerjék az elektromos áram szerepét a környezetvédelemben, és tudják milyen lehetőségeik vannak ezen a területen.
- tudják és tudatosan alkalmazzák a balesetvédelem szabályait.
- ismerjék a Faraday és a magyar fizikusok, mérnökök (Jedlik Ányos, Kandó Kálmán, Déri Miksa, Bláthy Ottó, Zipernowsky Károly, Bródy Imre) munkásságát.
IV. Fénytan
Célok és feladatok
- Annak tudatosítása, hogy a fény kölcsönhatásra képes, tehát anyag.
- Alkalmazni kész kvalitatív tudás biztosítása a fény terjedési tulajdonságairól, a különféle közeggel való kölcsönhatásairól, néhány közismert optikai eszköz működéséről.
- A látás fizikájának értelmezése és a testek, anyagok színének magyarázata. Felhívni a figyelmet a szem védelmére.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- A fény tulajdonságai. 

- A fény visszaverődése síktükörről. 
- A fény visszaverődése gömbtükörről. 
- A fénytörés. 

- Fénytani lencsék. 
- Optikai eszközök. 

- A színek.	Megmutatni, hogy a fény természetét egyszerűen értelmezni csak kétféle tulajdonság feltételezésével lehet. Modellalkotás. Absztrakció. 
Kísérletek elemzése, a megállapítások általánosítása, törvényszerűségek felismerése. 
Sok eddigi ismeret alapján megállapítani, hogy az anyagoknak rengeteg tulajdonsága van, amit kísérletekkel vehetünk észre. 
Az elméleti ismeretek gyakorlati alkalmazásának erősítése. Modellalkotás (prizmákból összerakott lencsék). 
Kísérletek megfigyelése, elemzése. A fantázia és a logikus gondolkodás erősítése.	
Követelmények
A tanulók:
- tudják, hogy a fény anyag, ismerjék a kétféle tulajdonság feltételezésének magyarázatát.
- emlékezzenek a fény terjedési tulajdonságaira, a fényáteresztő és át nem eresztő anyagokkal való kölcsönhatásaira, az árnyék keletkezésének magyarázatára. Értsék a Nap- és Holdfogyatkozás jelenségét.
- egyszerű kísérletek alapján tudják értelmezni a fényvisszaverődés és fénytörés jelenségét és ezek megvalósulását egyszerű optikai eszközökben.
- ismerjék és kvalitatív magyarázataikban tudják alkalmazni a síktükör, domború és homorú tükör, a gyújtópont (fókusz), a gyújtótávolság, a valódi és a látszólagos kép, a domború és a homorú lencse és a prizma fogalmát.
- értsék a legegyszerűbb optikai eszközök működését és szerepét.
A 8. tanévre vonatkozó követelmények megegyeznek az egyes fejezetek végén közölt követelményekkel.
Kimeneti követelmények a 8. tanév végén
A tanulók:
- érdeklődjenek és ne idegenkedjenek a fizikai jelenségek, valamint azok értelmezése iránt.
- rendelkezzenek olyan egyszerű, de használható fizikai szemlélettel és világképpel, amely elősegíti ismereteik köznapi alkalmazását és megvédi őket a tudománytalan tévtanoktól.
- el tudják helyezni a legfontosabb fizikai felfedezéseket a történelmi korokba, ismerik ezek felfedezőit, közöttük a magyarokat, felismerik a fizikai eredmények hatását a társadalomra és a gazdaságra.
- rendelkeznek életkoruknak megfelelő, elemi szintű megfigyelő, gondolkodó, megkülönböztető, összehasonlító, problémafelismerő és megoldó, ismeretszerző, tanulási, kommunikációs stb. képességgel.
- tudják, hogy a környezet védelemre szorul, így ezen a területen mindenkinek van felelőssége és feladata.
- felkészültek a továbbtanulásra mind személyiségjegyeik, mind tárgyi tudásuk alapján.
A tanulók többsége a fenti követelményeknek csak akkor tud eleget tenni, ha ismeretei a fizika következő területein legalább elemi szintű, ezért a tanulók:
- ismerjék fel környezetükben a leggyakrabban előforduló anyagokat, azok alapvető tulajdonságait és ezek jellemzési lehetőségeit, a legismertebb kölcsönhatásokat, ok-okozati kapcsolatokat.
- legyenek tisztában azzal, hogy változás csak a közvetlen környezet hatására jöhet létre, ez mindig kölcsönös, egyenlő mértékű és ellentétes értelmű.
- tudják, hogy: az anyagnak két fajtája van (részecske szerkezetű és mező), ezeknek igen sok közös tulajdonsága van (kölcsönható képesség, tehetetlenség, gravitáló képesség stb.); az anyagoknak és a testeknek az állapota kölcsönhatás közben megváltoztatható, és ezek a tulajdonságok, változások mennyiségileg is jellemezhetők.
- tudjanak egyszerű, közismert mennyiségeket megadni, alkalmazni, ezeket méréssel vagy számolással meghatározni.
- értsék az anyag részecske szerkezetének magyarázó elvként történő alkalmazását, pl. a halmazállapot-változásoknál, a hőterjedésnél stb.
- értsék a hely és mozgás vizsgálatánál, leírásánál a „viszonylagos” fogalmat.
- ismerjék és tudják jellemezni (út, idő, elmozdulás, sebesség, gyorsulás), valamint megkülönböztetni az egyenletes és változó mozgásokat.
- tudjanak különbséget tenni a mozgás és a mozgásállapot között, ismerjék a különféle mozgások dinamikai feltételét, egyszerű esetekben ismerjék fel a mechanikai kölcsönhatásokat, a bennük megnyilvánuló két hatást, valamint azt a két partnert, amely ezeket a hatásokat kifejti.
- tudják értelmezni a tömeg és az erő fogalmát, ismerjék ezek jelét, mértékegységét, a különféle erőfajtákat, és azt hogy az erőhatások mindegyike elsődlegesen mozgásállapot-változást hoz létre, emlékezzenek, hogy az egyensúly és a nyugalom nem azonos fogalmak.
- tudjanak különbséget tenni a tömeg és a súly, illetve a súly és a gravitációs erő között.
- ismerjék a nyomás fogalmát, jelét, mértékegységét és kiszámítási módját.
- értsék a hidrosztatikai nyomás, a felhajtó erő fogalmát, tudják Arkhimédész törvényét, az úszás, lebegés, elmerülés dinamikai feltételét és a közlekedő edények működésének elvét.
- ismerjék a hajszálcsövesség jelenségét, szerepét a természetben és a gyakorlati életben.
- értsék az energiának mint mennyiségnek a szerepét a testek állapotának jellemzésében, ismerjék az energiaváltozás két alapvető fajtáját, ezek szerepét a folyamatok leírásában. Tudjanak egyszerű feladatokat megoldani az energiával kapcsolatban.
- tudják, hogy az energiára megmaradási törvény írható fel, legyenek képesek ezt egyszerű, közismert esetekben felismerni.
- tudják jellemezni az állapotváltozással járó folyamatokat azok gyorsasága (teljesítmény) és gazdaságossága (hatásfok) szempontjából.
- ismerjék a legegyszerűbb hőjelenségeket (halmazállapot-változások, hőtágulás, hőterjedés, égés).
- tudjanak kapcsolatot teremteni a kémiában tanultakkal (égés, atomszerkezet), emlékezzenek az atom felépítésére és a felépítő részecskékre.
- emlékezzenek arra, hogy a testek elektromos állapota hogyan értelmezhető elektrontöbblettel vagy hiánnyal, az elektromos állapotban levő testek körül elektromos mező van.
- értsék az elektromos töltés, az elektromos áram, az elektromos feszültség és az elektromos ellenállás fogalmát, ismerjék ezek mértékegységét.
- ismerjék a fogyasztók soros és párhuzamos kapcsolásának lehetőségét és legfontosabb következményét.
- emlékezzenek az elektromágneses indukció jelenségére és legfontosabb gyakorlati felhasználásaira, a transzformátor szerepére a távvezeték-rendszerben, ezek gyakorlati jelentőségére, a magyarok szerepére ezek kifejlesztésében.
- tudják, mi a különbség az egyen- és a váltakozó áram között, ismerjék az elektromossággal kapcsolatos legfontosabb baleset-megelőzési és baleset védelmi szabályokat.
- ismerjék, hogy a fény is anyag, emlékezzenek a fény szerepére a földi életben.
- értsék a fény kölcsönhatásait a különféle felületű és anyagú testekkel, az optikai eszközök működését, az árnyék- és a fogyatkozási jelenségeket, a testek és anyagok színének különbözőségét.
KÉMIA
7-8. évfolyam
A KÉMIA TANÍTÁSÁNAK CÉLJA ÉS FELADATAI
A kémia tanításának célja és feladata, hogy a tanulók fokozatosan sajátítsák el azt a kémiai műveltségtartalmat és szemléletet, amely a 21. század kulturált emberét képessé teszi arra, hogy a környezetében megjelenő és mindennapi tevékenységében felhasználásra kerülő anyagok kémiai tulajdonságait, hatásait, a kémiai jelenségeket és azok összefüggéseit, törvényeit megértse, és segíti őt az anyagok tudatos felhasználásában. Az anyag sokféleségének bemutatása mellett e sokféleség osztályozásával meg kell mutatni, hogy az néhány egyszerű elv alapján jól megérthető és kezelhető. A továbbfejleszthető ismeretanyag és a szemléletmód járuljon hozzá a tanulók egységes természet- és társadalomképének formálásához, egyéni képességeik felismeréséhez és fejlesztéséhez, a természettudományok iránti érdeklődés és az önművelés iránti igény felkeltéséhez. A tanulók tudjanak ismeretekhez jutni a természeti és technikai környezet jelenségeinek, folyamatainak megfigyelése, mérése, vizsgálata és értelmezése, illetve az ismeretterjesztő irodalom, a könyvtár és az elektronikus információhordozók révén. Legyenek képesek a természettudományok körébe tartozó különböző problémák felismerésére. A kémia tanulása alakítson ki felelősségteljes tudást az élő környezet megóvása és az egészséges életmód megvalósítása érdekében.
A kémiai tananyag a lehetőségek maximális felhasználásával kapcsolódik több más műveltségterülethez, azokkal együttműködve tekinthetik át az embernek, az általa létrehozott társadalomnak, valamint az őt körülvevő természetnek a kölcsönhatásait. A kémia műveltségi terület keretei között folyó nevelés-oktatás a fenntartható fejlődés igényeinek megfelelően formálja a tanulók gondolkodásmódját, természethez való viszonyát. Az informatika tárgyban elsajátított képességek, készségek gyakoroltatása, továbbfejlesztése során alapvető önművelési, ismeretszerzési technikákat gyakorolhatnak a diákok. A kémiai eljárások, valamint az egyes elemek, vegyületek, módszerek felfedezésének történetével, neves kémikusok tevékenységének tanításával az a cél, hogy kialakuljon a tanulókban a kémia kultúrtörténeti szemlélete.
A kémiaoktatás feladata, hogy nyújtson maradandó és hasznosítható tudást, komplex természetbarát szemléletet, biztosítson olyan kémiai alapműveltséget, amely alkalmas a szakirányú képzés megalapozására.
Ismeretszerzési, -feldolgozási és alkalmazási képességek fejlesztésének lehetőségei, feladatai
A tanterv a fejlesztési feladatok közül kiemelt hangsúllyal a következőket tartalmazza:
- a természettudományos megismerés módszereinek bemutatása,
- a kémiatanulás módszereinek bemutatása, a tanulási készség kialakítása, fejlesztése,
- tájékozódás az élő és az élettelen természetről,
- az egészséges életmód feltételeinek megismertetése,
- a környezetért érzett felelősségre nevelés,
- a hon- és népismeret, hazaszeretetre nevelés, kapcsolódás Európához, a világhoz,
- a kommunikációs kultúra fejlesztése,
- a harmonikusan fejlett ember formálása,
- a pályaorientáció,
- a problémamegoldó képesség, a kreativitás fejlesztése,
- döntésképes személyiségek fejlesztése, akik tárgyi ismereteik segítségével, képesek a lakóhely és az iskola közvetlen aktuális problémáinak, sajátos természeti adottságainak megismerése alapján véleményt formálni és cselekedni.
A tanulók
- megfigyelőképességének és a fogalmak megalkotásán keresztül logikus gondolkodásmódjának fejlesztése,
- önállóan végzett célirányos megfigyeléseik és kísérleteik eredményeiből, a megismert tények, összefüggések birtokában legyenek képesek következtetések levonására, ítéletalkotásra,
- életkori sajátosságaiknak megfelelően legyenek képesek a jelenségek közötti hasonlóságok és különbségek felismerésére,
- legyenek képesek arra, hogy gondolataikat szóban és írásban nyelvileg helyesen, világosan, szabatosan, a kémiai szakkifejezések helyes alkalmazásával fogalmazzák meg,
- ábrákat, grafikonokat, táblázati adatokat tudjanak értelmezni, számítási feladatokat megoldani, ismerjék és alkalmazzák a problémamegoldás elemi műveleteit,
- tudják magyarázni ismereteik mennyisége és mélysége szerint a természeti jelenségeket és folyamatokat, valamint a technikai alkalmazásokat,
- használjanak modelleket,
- szerezzenek gyakorlottságot az információkutatásban,
- legyenek alkalmasak arra, hogy elméleti ismereteiket a mindennapok által felvetett kérdések megoldásában alkalmazzák,
- ismerjék fel az ismereteikhez kapcsolódó környezeti problémákat, ismereteik járuljanak hozzá személyiségük pozitív formálásához,
- tudják, hogy az egészség és a környezet épsége semmivel sem pótolható érték,
- legyenek tájékozottak arról, hogy a természettudomány fejlődése milyen szerepet játszik a társadalmi folyamatokban, a különböző népek, országok tudósai, kutatói egymásra épülő munkájának az eredménye, és e munkában jelentős szerepet töltenek be a magyar tudósok, kutatók is.
Tájékozottság a természettudományos megismerésről, 
a tudomány-technika-társadalom kölcsönhatásairól
A tanulók egy-egy iskolai szakasz lezárásának végén életkoruknak megfelelő szinten tudják, hogy a sokszínű anyagi világ egységes. Értsék meg, hogy a természet egységes rendszer, melyet az emberi megismerés vizsgál különféle szempontok és módszerek alapján. A tanulók legyenek tudatában annak, hogy a felhalmozott tudás az egész emberiség közös eredménye. Ismerjék a kémiai ismeretekhez kapcsolódó legnevesebb hazai és külföldi kutatókat. Tudják, hogy a technika eredményei mögött a természet törvényeinek tervszerű és alkotó jellegű alkalmazása áll. Tudják, hogy a kémiai tudományok eredményei milyen szerepet játszottak és játszanak napjainkban a társadalom fejlődésében.
Tájékozottság az anyagról
Az anyagszerkezeti ismeretek nem lehetnek egzaktak, továbbfejlesztésre alkalmas formában szerepelnek a tantervben, és támaszkodnak a fizikában megismert fogalmakra és törvényekre. A cél az, hogy az anyag részecske természetéről rendelkezzenek a tanulók a koruknak megfelelő ismeretekkel. Ismerjék meg a környezetükben előforduló fontosabb anyagok részecskeszintű szerkezetét.
A személyes tapasztalatok és előző tanulmányok alapján a már megismert anyagokat tudják egységes rendszerbe foglalni. Ismerjék fel, hogy ugyanaz az anyag többféle halmazállapotban is megjelenhet. A szerkezet és a tulajdonságok kapcsolatának következetes bemutatása a különböző elemek és vegyületek tárgyalása során lehetővé teszi a természettudományos gondolkozásmód kialakítását, fejlesztését.
A tanulók áttekintést kapnak a tápanyagok szerepéről, értékéről, a táplálkozás egészségmegőrző szerepéről és az egészséges étkezési szokásokról.
A diákoknak ismerniük kell az őket különösen veszélyeztető egészségkárosító anyagok közül a nikotin és a könnyen elérhető, tudatállapotot befolyásoló anyagok hatásait, el kell utasítaniuk ezek fogyasztását.
Tájékozódás a térben. A tér és a természeti jelenségek
A részecskékről tanult ismeretek szintjén feladat az, hogy alakuljon ki a diákok elképzelése az atomon belüli méretarányokról, valamint a kémiai részecskék és a közvetlenül érzékelhető méretű testek méretének nagyságrendi eltéréséről.
A makro környezetben az ismeretek tudatos közvetítése során lehetővé válik megmutatni a tanulóknak a szűkebb és tágabb környezetük természeti és társadalmi-gazdasági jellemzőit és ezek kapcsolatait; elősegíteni a tájékozódást a természeti és a társadalmi folyamatokban, a térben és időben, a technikai, valamint információs környezetükben.
A KÉMIA TANTÁRGY ÓRATERVE
A tanterv tartalmazza a kerettantervben megjelölt művelődési anyagot. Tartalmának elrendezésével, feldolgozásmódjával lehetővé kívánja tenni, hogy a tanulók életkori sajátosságait maximálisan figyelembe véve lehetővé váljék a továbbhaladás feltételeinek biztosítása.
A kémia tantárgy óraterve
	7. évf.	8. évf.	
Heti óraszám:	1,5	1,5	
Évfolyamok óraszáma:	56	56	
A tanterv tartalma olyan tudományosan megalapozott, korszerű, alapvető kémiai ismereteket foglal magában, amelyek segítségével a tanulók egyrészt megértik az őket körülvevő anyagi világot, másrészt képessé válnak arra, hogy bekapcsolódjanak környezetük életének gyakorlatába. Dönteni tudjanak adott helyzetekben, például továbbtanulási irányukról, további életükről.
A kémiatanítás korábban a természetismeret tantárgyban elsajátított ismeretekre és képességekre építve vezeti be a tanulókat az alapvető kémiai ismeretek körébe. A tanterv az előzőekhez viszonyítva jobban épít az anyagismeretre, és szélesebb körben tárgyalja az anyagok gyakorlati alkalmazásainak lehetőségeit is.
Hangsúlyozottan szerepelnek a művelődési anyagban a környezeti hatásokkal összefüggő kérdések. Azt a látásmódot kívánja a megfelelő összefüggések bemutatásával kialakítani, hogy civilizált életkörülményeink létrehozásában nélkülözhetetlen szerepe van a kémia tudományának, a nagyiparnak, ugyanakkor bizonyos anyagoknak környezetkárosító hatásuk is jelentős lehet. Az ipar felelősségén túl, a mindennapi életben állandóan használt kémiai anyagok hozzá nem értő, felelőtlen alkalmazása is hosszú idő alatt, nagy költségek árán helyrehozható károsodásokat okozhat környezetünkben.
A tantervben nagyobb hangsúlyt kapnak és néhány kérdéssel kiegészítve szerepelnek az energiaforrások. Külön fejezetbe kerültek azok az ismeretek, amelyek néhány, a mindennapi életünkben gyakran használt anyagra vonatkoznak. Ezek a papír, az üveg, a kerámiaanyagok, építőanyagok, építési kötőanyagok. A fenti anyagok felismerésére, céltudatos, balesetmentes használatára vonatkozó ismeretek a mindennapi élet szempontjából jelentősek. A tantervben számos helyen utalás található a háztartásban használt kémiai anyagok alkalmazására, azok hatásira és veszélyeire irányítja a figyelmet.
A tanterv sajátos megközelítése, nézőpontja
A tanterv a megfigyelésekre, közvetlen tapasztalatokra épített szakmai tartalom feldolgozása mellett nagy hangsúlyt helyez arra, hogy a kémiát mint gyakorlati tudományt mutassa be, igyekszik minden lehetőséget felhasználni arra, hogy az egyes témák keretében ismertesse azok kapcsolatát a mindennapi élettel, a tudomány alapjaival, annak szemléletmódjával.
A tanterv által javasolt tanulási módszerek között jelentős szerepet kap a tanulók munkáltatása. A feldolgozásra kerülő tartalomtól függően számos esetben nyílik lehetőség problémafelvetéssel történő munkáltatásra, más esetekben tankönyvvel, feladatlapokkal, tanulói kísérletekkel válik lehetővé az önálló ismeretszerzés módszereinek gyakoroltatása. A tanterv követelményeinek teljesítése során igényli az iskolán kívüli lehetőségek felhasználását is: a valós élethelyzetekben történő gyakorlással, az anyagok és változások bemutatásával, egyéni megfigyelések végeztetésével, népszerűsítő irodalom, gyűjtemények, múzeumok, az információhordozók (rádió, tv, video, számítógép, internet) egyes anyagainak feldolgozásával.
Sajátos nevelési, képzési feladatainak teljesítése révén hozzájárul a természet megszerettetéséhez, a természet kincseinek megóvása iránti felelősség alakításához.
A tanterv átlagos képességű és érdeklődésű tanulócsoport számára készült, ettől mindkét irányban az adaptáció megvalósítható, a tartalom bizonyos határok között változtatható. A meglevő ismeretekhez, képességekhez mért igényszintek növelése, mind a haladási tempó, mind a tanulás intenzitásának növelése a tanulók tudásának, kommunikációs képességének és személyiségének fokozatos fejlesztését szolgálja.
A fejlesztési feladatok között megjelölt módszerek a felzárkóztatás mellett lehetőséget kínálnak a kiemelkedő szellemi adottságokkal rendelkező tanulók fejlesztésére: egyéni és csoportos munkáltatással, problémamegoldásokkal, számítási feladatok végeztetésével, az iskolai könyvtár népszerűsítő irodalmi anyagának feldolgoztatásával, átgondolt szakmai, logikai struktúrával bíró elemzési feladatok adásával. A fejlesztést elősegíti a tartalmi összefüggések esetén az alkalmazott módszerek hasonlósága, a közös alapelvek felismertetése.
A tantervi tartalom, az ismeretszerzés változatos módszerei lehetővé teszik, hogy a tanár a differenciált foglalkoztatás eszközeivel az elsajátítandó tudáselemek tudatossági szintjeit az egyes tanulók felkészültségéhez, adottságaihoz alkalmazkodva legyen képes fejleszteni. Fokozatosan bővítve a művelődési anyag tartalmán túl a ráismerés, az ismeret, a megértés, az alkalmazás és a tudatosság szintjén elsajátított ismeretek körét. Ezzel párhuzamosan folyhat az elvégzendő műveletek begyakoroltsági szintjeinek, a tájékozottság, a jártasság, a készség, az automatizáltság szintjeinek mérése, amely megvalósítható a különféle ellenőrzési módszerek alkalmazásával. A tartalom által kínált, változatosan felhasznált ismeretközvetítési módszerek megválasztásával valósítható meg a tanulók differenciált fejlesztése.
7. ÉVFOLYAM
Kémiai alapismeretek
A kémiai alapismeretek oktatásának célja
A tanulók - felhasználva elemi ismereteiket - ismerjék meg a különféle anyagok alapvető tulajdonságait, a kémiai alapfogalmakat a környezetükben előforduló néhány természetes és ipari termék vizsgálata alapján. A kémiaórák anyaga és szemlélete élményszerűsége révén keltse fel a tanulók érdeklődését, érdekes és látványos kísérletekkel mutassa be a tartalom alkalmazhatóságát, értékeit, azt, hogy a kémia mindenütt jelen van életünkben, mindennapi tevékenységünk szerves része. Ismereteik alapján a tanulók ésszerűen tudjanak viselkedni természeti és tárgyi környezetükben.
Célok és feladatok
A tanulók
- ismerjék meg a kémia tudományának szerepét a társadalmi folyamatokban,
- ismerjék meg a kémia tantárgy hatékony elsajátítását segítő módszereket,
- lássák be, hogy az anyagok tulajdonságai különféle nézőpontok szerint vizsgálhatók,
- ismerjék fel a vizsgált anyagok lényeges fizikai és kémiai tulajdonságait,
- tudják megfigyeléseiket önállóan elmondani, írásban, rajzban rögzíteni,
- ismerjék fel megfigyeléseik során az azonosságokat és a különbözőségeket,
- tudják balesetmentesen használni az egyszerűbb laboratóriumi eszközöket, anyagokat,
- ismerjék meg az égés jelentőségét, veszélyét,
- tudják csoportosítani az anyagokat, ismerjék és alkalmazzák az összetett anyagok szétválasztási módjait,
- legyenek képesek megkülönböztetni a kémiai változásokat más anyagi változásoktól,
- legyenek képesek tudásuk alkalmazására nemcsak a tanítási órán, hanem a mindennapi életben is,
- vegyék észre, és elemi szinten figyeljék meg a természeti jelenségeket és folyamatokat,
- legyenek képesek az informatika tantárgyban elsajátított ismeretek és készségek alkalmazására,
- végezzenek számítási feladatokat az oldatokkal, az anyagok tömegével és a részecskeszámmal kapcsolatosan.
Javasolt óraterv
Témakörök	Óraszám	
1. Bevezetés	3	
2. Az anyagok tulajdonságai és változásai	27	
3. Anyagszerkezeti alapismeretek	17	
4. Környezetünk néhány fontos anyaga	6	
Év végi ismétlés	3	
Összesen	56	
1. Bevezetés 
(3 óra)
Célok és feladatok
- A kémia tárgya iránti érdeklődés felkeltése, a tantárgy céljainak, feladatainak megjelölése.
- A tankönyv bemutatása.
- Az iskolai könyvtár meglátogatásával néhány folyóiratra, könyvre irányítani a figyelmet.
- A kémiai ismeretek jelentőségének bemutatása a megelőző történelmi korszakokból egy-egy választott példa alapján, majd napjainkban betöltött szerepének, jelentőségének ismertetése.
A tanulók
- értsék a tantárgy célkitűzéseit,
- értsék a kémia tantárgy helyét a természet jelenségeivel foglalkozó tantárgyak között,
- tudják, hogy a kísérletezés a kémia fontos vizsgálódási módszere,
- ismerjék meg a kísérletezés elővigyázatossági rendszabályait,
- ismerjék a kémia jelentőségét a múltban és mindennapjainkban,
- ismerjék a tankönyv felépítését, jelrendszerét, tudják a tankönyvet hatékonyan használni.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
A kémia tárgya, jelentősége. 

Így tanuld a kémiát! 

A kísérletezés célja. 

A laboratóriumi kísérletezés elővigyázatossági rendszabályai. 
Laboratóriumi edények és eszközök. 

A tömegmérés. 
A térfogatmérés. 
A sűrűségmérés.	A kémiai ismeretek szerepének bemutatása, értelmezése a társadalmi folyamatokban. 

A kémia hatékony tanulási módszerének bemutatása. 

A természettudomány kutatási módszerének bemutatása, elemzése. 

Az elővigyázatossági rendszabályok értelmezése. 
Laboratóriumi eszközök és azok funkcióinak bemutatása. 

A természetismeret és fizika tantárgyakban megismert mérési módszerek felidézése, egy-egy mérés megvalósítása.	
2. Az anyagok tulajdonságai és változásai 
(27 óra)
Célok és feladatok
- Környezetünk néhány fontos anyagának érzékszerveinkkel, méréssel, kölcsönhatásokkal megállapítható tulajdonságainak bemutatása. Néhány konkrét fizikai és kémiai változás és ezek összefüggéseinek vizsgálata.
- Mindennapi életünk két nélkülözhetetlen anyaga: a levegő és a víz vizsgálata.
- Az egyik legfontosabb kémiai változás, az égés és feltételeinek ismertetése. A különféle energiaforrások és azok környezeti hatásainak, az energiatakarékosság fontosságának és lehetőségeinek bemutatása. A tanulók ismerjék meg a tüzelőanyagokat, a gazdaságos tüzelés alapelveit, a tüzeléssel kapcsolatos veszélyeket. Táplálékaink ismertetése abból a szempontból, hogy azok szervezetünk energiaforrásai és építőanyagai. Az oldatokkal kapcsolatos tapasztalati ismeretek megfogalmazása, a tapasztalatok értelmezése, a szerzett ismeretek alkalmazása. A háztartásban használt savas és lúgos kémhatású anyagok és azok helyes kezelési módjainak megismertetése. A megfigyelőképesség fejlesztése a tárgyalt anyagok és változások vizsgálata során. Az anyagismeret bővítése a mindennapi életben előforduló anyagok és azok sajátosságainak megfigyeltetésével. A szövegelemzési képesség fejlesztése, ismeretterjesztő olvasmányok, kísérleti leírások, számítási feladatok megfogalmazásainak értelmezése útján.
- A tanulók legyenek képesek arra, hogy az eddigi kémiai tanulmányaik alapján vizsgált anyagokat a megfelelő anyagcsoportokba sorolják, és legyen elképzelésük arra vonatkozóan, hogy a környezetükben előforduló, de eddig még nem tárgyalt anyagok mely csoportokba sorolhatók. Ismerjék meg a keverékek egyszerű, fontosabb szétválasztási eljárásait.
A tanulók
- értsék, hogy a halmazállapot hőmérséklettől és anyagi minőségtől függő tulajdonság,
- értsék, hogy a rendezetlen mozgás minden anyag belső tulajdonsága,
- legyenek képesek a rendelkezésükre bocsátott anyagok tulajdonságainak megállapítására az anyagok érzékelhető tulajdonságai, és az (op., fp., sűrűség stb.) adatokat tartalmazó táblázatok használatával,
- legyenek képesek az anyagok tanult kémiai tulajdonságainak megállapítására tanári demonstrációk, illetve tanulói kísérletek alapján,
- szerezzenek jártasságot az ismeretszerzés, a vizsgálódás szempontjából lényeges és lényegtelen jellemzők, tényezők elkülönítésében.
- ismerjék meg, hogy az anyagok mely tulajdonságai állapíthatók meg érzékszervek útján, melyek vizsgálatához kell mérést végezni,
- értsék meg az anyagok részecskéi között működő erők szerepét,
- értsék, hogy a rendezetlen mozgás minden anyag belső tulajdonsága,
- értsék meg a halmazállapot-változásokkal kapcsolatos energiaváltozásokat, és legyenek képesek azok mindennapi életükben megfigyelhető magyarázatára,
- ismerjék meg a fizikai, kémiai és biológiai változások fogalmát,
- tanulják meg a levegő összetevőinek nevét, azok néhány tulajdonságát és százalékos arányát,
- lássák be, hogy égéskor az égő anyag oxigénnel reagál, az égéstermék oxid,
- tanulják meg, hogy a tűzoltás kémiai lényege a gyors égés bármely feltételének a megszüntetése,
- értsék az energiaforrások csoportosításának lényegét, használatuk környezeti hatásait,
- értsék, hogy az ásványi szenek keverékek, ismerjék a különféle kőszénfajtákat,
- értsék a száraz lepárlás művelet lényegét, ismerjék meg a keletkező termékeket,
- értsék, hogy a kőolaj szénből és hidrogénből álló anyagok keveréke, valamint a kőolaj-feldolgozás lényegét, ismerjék meg a lepárlási termékeket, azok gyúlékonyságát, környezeti hatásait,
- ismerjék a gázhalmazállapotú háztartásban használt tüzelőanyaggal működő berendezések használatának szabályait, tűzveszélyességüket, a fűtőgáz és az égéstermékek élettani hatásait,
- értsék az élelmiszerek tápanyagtartalma és értéke közötti összefüggést,
- győződjenek meg arról, hogy a csapvíz mindig tartalmaz oldott ásványi anyagokat, a desztillált víz tiszta anyag,
- értsék a vízbontás lényegét,
- tudják értelmezni az oldószer, oldott anyag, oldat kifejezéseket,
- tudják, hogy a vizes oldatok savas, lúgos és semleges kémhatásúak lehetnek,
- tudjanak az oldatok hígításával, töményítésével kapcsolatos számítási feladatokat megoldani,
- ismerjék néhány keverék szétválasztásának módszereit.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Az anyagok és tulajdonságaik	Különféle anyagok tulajdonságainak megállapítása. A bemutatott anyagok összehasonlítása, a különbségek megállapítása.	
Gázok, folyadékok, szilárd anyagok	A halmazállapotok részecske szintű értelmezése. Értsék az anyagok részecskéi között működő erők szerepét.	
A halmazállapot-változásokat kísérő energiaváltozások	A halmazállapot-változások elemzése az anyagszerkezeti kép alkalmazásával. A hőmérséklet és a halmazállapot-változás közötti összefüggés tanulmányozása. Értsék meg a halmazállapot-változásokkal kapcsolatban lejátszódó energiaváltozások szerepét mindennapi életünkben.	
Az anyagok változásai	A különféle típusú kölcsönhatások bemutatása alapján legyenek képesek a tanulók a kölcsönhatások csoportosítására.	
A levegő összetétele	A levegő összetételének ismeretében a tanulók lássák be, hogy ez az arány kismértékben változhat, és melyek az arányeltolódás, illetve a különféle szennyezések következményei.	
Az égés	A tanulók tudjanak példákat mondani az égésfajtákra, ismerjék azok hasonló és eltérő sajátosságait, az energetikai viszonyokat.	
A tűzgyújtás	A tűz szerepe az ember életében (misztikuma, haszna, veszélyei, pusztító hatásai). 
Adatok gyűjtése Irinyi János életéről és munkásságáról.	
A tűzoltás	A megismert éghető anyagok oltási feltételeinek ismeretében következtetések levonása hasonló éghető anyagokra vonatkozóan.	
Energiaforrások	A tudomány és a technika, valamint a társadalom fejlődésének kapcsolatát érintő meggyőződések formálása.	
Ásványi szenek	Értsék meg a tanulók ezeknek az anyagoknak összetételét, szerepét a múltban és napjainkban.	
A mesterséges szenek	A száraz lepárlás termékei a különféle kiindulási anyagok esetében. Adatok gyűjtése alkalmazásukra.	
A földgáz és a kőolaj	A fosszilis energiaforrások képződési körülményeinek összehasonlítása. A kőolaj-lepárlás termékeinek szerepe napjainkban.	
A megújuló energiaforrások 	Ábrák alapján állapítsák meg a tanulók, hogy a különféle mozgó tárgyak, járművek és építmények milyen energiát használnak. 	
Táplálékaink mint energiaforrások és szervezetünk építőanyagai	Az élelmiszerekkel kapcsolatos ismereteiket legyenek képesek a tanulók egészségük megőrzése érdekében alkalmazni.	
Az eddig megismert kémiai alapismeretek áttekintése		
A víz	A hétköznapokban ismert anyagok közül a víz és a vízbontás termékeinek anyagszerkezeti besorolása.	
A víz a környezetünkben	A kémiailag tiszta és a keverék anyagok elkülönítése. A víz szerepe és jelentősége életünkben. A vizet szennyező anyagok megbeszélése, a vizek védelmének feladatai.	
A hidrogén	A hidrogén égése segítségével értsék meg az egyesülés fogalmát.	
Az oldatok	Annak megbeszélése és tudatosítása, hogy a köznapi életben gyakran használt anyagok közül mely anyag melyik oldószerben oldódik.	
Az oldatok töménysége	Adatok alapján különféle összetételű oldatok készítése (mérleg, mérőhenger használata).	
A vizes oldatok kémhatása	Különböző pH-jú oldatok vizsgálata természetes indikátorok (tea, céklalé, vöröskáposztalé) és univerzál indikátor segítségével.	
Az anyagok csoportosítása	Az eddig megismert anyagcsoportok tulajdonságainak összehasonlítása.	
A keverékek szétválasztása alkotórészeikre	A különböző összetett anyagok elválasztási módszereinek gyakorlása.	
Összefoglalás, rendszerezés		
3. Anyagszerkezeti alapismeretek 
(17 óra)
Célok és feladatok
- A természet egységére vonatkozó elképzelések formálása az atomelmélet alapjainak bemutatása kapcsán. A tudományos modellek szerepe a tudományos fejlődésben, a kutatásokban. Tudománytörténeti folyamatok bemutatása.
- A tanulók tudják, hogy az elemek azonos atomokat tartalmaznak, ezért lehet azonos az atom és az elem kémiai jellemzője, a vegyjel. Ismerjék meg a periódusos rendszer első húsz atomjának vegyjelét, a vegyjel jelentéseit.
- Ismerjék az anyagmennyiség mértékegységét.
- A tanulók szerezzenek alapvető ismereteket az atomok felépítéséről, elektronszerkezetük kiépüléséről, periodikusan változó tulajdonságaikról, alapismereteiket a későbbi tanulmányok során tudják alkalmazni.
- A tanulók legyenek képesek molekulákat és ionokat tartalmazó vegyületek képletének megállapítására.
A tanulók
- számára váljék meggyőződéssé, hogy az anyagok láthatatlan apró részecskékből épülnek fel, amelyek alapegységei az atomok,
- ismerjék az atomokat felépítő elemi részecskéket, valamint tömegüket és elhelyezkedésüket az atomban, az izotópok gyakorlati jelentőségét,
- ismerjék a periodikus tulajdonságokat,
- értsék, hogy elektromosan miért semlegesek az atomok, miért rendelkeznek töltéssel az ionok,
- a periódusos táblázat segítségével tudják jelölni az atomokat egyszerű jelöléssel,
- tudják, hogy minden anyagi test atomok valamilyen halmaza,
- tudják a periódusos rendszer első húsz elemének vegyjelét,
- tudják, hogy az anyagmennyiség mértékegysége a mol, (mint darabszám bármiféle részecskére vonatkoztatható),
- tudják a vegyjel jelentéseit,
- ismerjék az elsőrendű kötéseket,
- ismerjék a különféle anyagi halmazokat, az azokat felépítő anyagi részecskéket és a közöttük működő erőket,
- környezetünk néhány fontos anyagának bemutatása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Anyagszerkezeti alapismeretek	Az atomelmélet alapjainak bemutatása kapcsán a tudományos modellek szerepének értelmezése.	
Az atomok és az elemek	Az atomok belső szerkezetét leíró modellek kialakulásának ismertetése. 
A jelölt alapfogalmak áttekintése az eddig ismert elemek alapján, majd további példák bemutatása.	
Az anyagmennyiség	A fogalom szemléletes hasonlatokkal történő értelmezése, alkalmazása. 	
Az atom felépítése	Az elemi részecskék minősége, száma és elhelyezkedése a különböző atomokban.	
Az elektronfelhő szerkezete	Az elektronfelhő kialakulásának értelmezése, a vegyértékhéj szerepe.	
Az atomszerkezet és a periódusos rendszer	Mengyelejev munkásságának tudománytörténeti értékelése. A periódusos rendszer segítségével a megismert elemek tulajdonságainak értelmezése atomszerkezetük ismeretében.	
A kémiai kötés. Ionok képződése atomokból 
Ionkötés. Ionvegyületek 
A kovalens kötés 
Az elemek molekulái 
A vegyületek molekulái	Az atom-, ion-, és molekulafogalom kialakítása és használata a már korábban tanult anyagok továbbá a fontosabb fizikai és kémiai folyamatok magyarázatában. 
Modellek alkalmazása, különféle elem- és vegyületmolekulák összeállításának gyakorlása (H2, Cl2, Br2, I2, O2, N2, H2O, NH3, CO2, CH4).	
Anyagi halmazok, halmazállapotok	Az anyagi halmazok tulajdonságainak értelmezése az őket felépítő anyagi részecskék és a közöttük működő összetartó erők alapján.	
A kémiai reakció	A kémiai változásokra, folyamatokra vonatkozó kvalitatív és kvantitatív összefüggések, törvényszerűségek bemutatása, alkalmazása.	
Az anyagszerkezeti alapismeretek összefoglalása, rendszerezés		
4. Környezetünk néhány fontos anyaga 
(6 óra)
Célok és feladatok
- A tanulók mindennapjaik során számos nagyipari termékkel találkoznak, ilyen pl. a papír, az üveg és a különféle kerámiai anyagok sora.
- A fejezet célja ezeknek az anyagoknak, előállításuknak és felhasználhatóságuknak bemutatása.
A tanulók
- ismerjék meg a papír fontosabb tulajdonságait, a papírgyártás lényegét,
- ismerjék meg a különféle üvegfajták tulajdonságait, a tulajdonságok és szerkezetük kapcsolatát,
- ismerjék a kerámiai ipar legfőbb alapanyagait, terméktípusait,
- előállításuk lényegét.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
A papír	Az alábbi négy témakör esetében a tudományos és a technikai fejlődés eredményei tükrében tekinthetők át a különféle anyagfajták. 
Írásra használt anyagok és azok tulajdonságainak összehasonlítása.	
Az üveg	Az üvegfajták sokasága, különféle összetételük és szerkezetük alapján számos területen szolgálják mindennapjaink életét, a gyógyítást és a további kutatásokat.	
A kerámiai anyagok	A kerámiai anyagok és tulajdonságaik épületen belül és kívül továbbá a művészetekben.	
Építőanyagok és építési eljárások	Az építőanyagok és eljárások alapján a különböző korok építményeinek jellemzése.	
Vegyszerek a háztartásban 
Kémia a mindennapi életben 	A háztartásban használt vegyszerek tulajdonságainak olyan szintű ismerete, amellyel lehetővé válik a balesetmentes tevékenység az egészség és a környezet védelme.	
Összefoglalás, rendszerezés		
Év végi ismétlés 
(3 óra)
Követelmények
A 7. évfolyam végén a tanuló
- tudjon különbséget tenni a vizsgált testek anyagai között, azok jellemző tulajdonsága alapján,
- tudjon megnevezni a természetben előforduló kémiai anyagokat,
- a mindennapi életünkben használt anyagok esetében ismerje fel, hogy melyek az ipari termékek,
- értse meg a kémiai ipar civilizált életünkben betöltött szerepét,
- értse meg a kémiatanulás módszereit, legyen képes alkalmazni azokat.
- tudjon példákat mondani a halmazállapot-változásokat kísérő energiaváltozások szerepére mindennapi életünkben,
- legyen képes a különféle anyagok tulajdonságainak megállapítására, a megismert anyagcsoportokba történő besorolásra,
- a különféle típusú kölcsönhatások bemutatása alapján legyen képes a kölcsönhatások csoportosítására,
- tudja, hogy melyek az égés feltételei, mi a tűzoltás kémiai lényege,
- ismerje az élelmiszerek tápanyagtartalma és értéke közötti összefüggéseket, az egészséges táplálkozás feltételeit,
- törekedjék mikrokörnyezetében a szennyező anyagok káros mértékű felhalmozódásának megelőzésére,
- tudja a háztartási anyagokon szereplő pH adatokról a kémhatást megállapítani,
- legyen képes a mindennapi életben előforduló oldatok készítési és felhasználási utasításában feltüntetett adatok értelmezésére, oldatok készítésére,
- tudja a levegő összetevőinek nevét, ismerje a levegő és a víz szennyezésének fő forrásait és anyagait,
- váljék tudatossá a víz életünkben betöltött szerepének fontossága,
- tudjon példákat mondani a gyors és lassú égésre, ismerje az égésfajták hasonló és eltérő sajátosságait,
- tudja felsorolni a különféle energiaforrásokat, azok környezeti hatásait, érezze az energiatakarékosság szükségességét,
- tudja azt, hogy melyek a kőolaj-lepárlás termékei, milyen környezeti hatásaik vannak, tűzveszélyességüket, élettani hatásaikat,
- tudják a gázzal működő berendezések használatának szabályait, tűz- és robbanásveszélyességét, az égéstermékek élettani hatásait,
- ismerje az élelmiszerek tápanyagtartalma és értéke közötti összefüggést,
- tudja felsorolni az atomot felépítő elemi részecskéket,
- tudja megnevezni a megismert atomokat, ionokat, molekulákat és tudja felírni kémiai jelüket,
- tudja használni a molekulamodelleket,
- tudjon egyszerű számítási feladatot megoldani,
- tudja használni a megismert laboratóriumi eszközöket,
- legyen képes megadott utasítások alapján egyszerű kísérletek elvégzésére,
- tudja kémiai ismereteit szabatosan néhány mondatban szóban vagy írásban megfogalmazni,
- tudja hasznosítani az iskolai könyvtár ismeretterjesztő könyveit és folyóiratait ismereteinek kiegészítésére,
- tudja, hogy a megismert anyagoknak, változásoknak mi a szerepük a mindennapi életben, ismerje helyes alkalmazásukat, környezet- és egészségkárosító hatásukat.
Értékelés
Előre megadott szempontok szerint
Formái:
- szóbeli felelet,
- feladatlapok értékelése,
- tesztek, dolgozatok osztályozása,
- rajzok készítése,
- modellek összeállítása,
- számítási feladatok megoldása,
- kísérleti tevékenység minősítése,
- kiselőadások tartása,
- munkafüzeti tevékenység megbeszélése,
- gyűjtőmunka (kép, szöveg és tárgy: ásványok, kőzetek, ipari termékek) jutalomponttal történő elismerése,
- energiafelhasználási adatok (számítások) megbeszélése,
- vízfelhasználási adatok elemzése,
- természetben tett megfigyelések, saját fényképek készítése kémiai anyagokról, jelenségekről, üzem- és múzeumlátogatási tapasztalatok előadása.
8. ÉVFOLYAM
Szervetlen kémia
Évi óraszám: 56
Célok és feladatok
- A tanulók a megismert anyagszerkezeti alapfogalmak alkalmazásával bővítsék ismereteiket a környezetükben előforduló, a mindennapi tevékenységben felhasznált, életünket meghatározó és befolyásoló anyagok körében, sajátítsák el azok fontosabb tulajdonságait, az alapvető természeti törvényeket, az anyagok biztonságos felhasználásának módjait.
- Az elsajátított művelődési tartalom alakítson ki átfogó természetbarát szemléletet, felelősségteljes és hasznos tudást az élő környezet megóvására.
A tanulók
- az atom felépítésének ismerete alapján olvassanak le a periódusos rendszerből adatokat, állapítsanak meg tendenciákat,
- csoportosítsák a periódusos rendszerből kiolvasott adatok alapján az elemeket adott szempontok szerint,
- következtessenek az egyes elem-, illetve vegyületcsoportok tipikus képviselőjének tulajdonságaiból a csoport tulajdonságaira,
- legyenek jártasak a kémiai elemek és szervetlen vegyületek körében a kémiai jelrendszer használatában,
- a tanultak alapján jelöljék a fontosabb kémiai reakciókat egyenletekkel, valamint legyenek jártasak az egyszerűbb sztöchiometriai számítások végzésében,
- ismerjék fel és értelmezzék a mindennapi életben gyakrabban előforduló kémiai változásokat,
- legyen áttekintésük a biológiailag fontos anyagok körforgásáról,
- legyenek képesek tudásuk alkalmazására a mindennapi életben, ismerjék a kémiai anyagok környezeti hatásait, a természet és a környezet védelmének lehetőségeit.
Javasolt óraterv
Témakörök	Óraszám	
1. Év eleji ismétlés	4	
2. A nemfémes elemek és vegyületeik	24	
3. A fémes elemek és vegyületeik	24	
Év végi ismétlés	4	
Összesen	56	
1. Év eleji ismétlés 
(4 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Az anyagok csoportosítása	Az előző tanévben megismert anyagok és azok összetételének felidézése (vegyjelek, képletek írása), az ismeretek rendszerezése, megadott szempontok szerint.	
A kémiai részecskék	Az atomok felépítésének ismeretében jelöljék a tanulók egyes elemek kationjainak, más elemek anionjainak képződését.	
A kémiai kötések	A tanulók gyakorolják megadott ionokból ionvegyületek tapasztalati képletének megszerkesztését. Ábrázolják a kötő és nem kötő elektronpárokat különböző molekulák felírása során.	
Kémiai reakciók	Előzőekben megismert kémiai reakciók felidézése. Reakcióegyenletek írásának gyakorlása. A tömegmegmaradás törvényének alkalmaztatása.	
2. A nemfémes elemek és vegyületeik 
(24 óra)
Célok és feladatok
- Az eddigi ismeretek alkalmazása az egyes főcsoportbeli elemek és fontosabb vegyületeik bemutatásakor.
- Az anyagok jellemzése és csoportosítása a periódusos rendszer alapján.
- Az anyagszerkezeti ismeretek elmélyítése és alkalmazása.
- Az anyagok és jelenségek szemléltetésével anyagismeret nyújtása, a szintetizáló készség fejlesztése, a differenciált látásmód alakítása.
- Az általánosító-, az összehasonlító- és a rendszerezőképesség, a természettudományos gondolkodásmód fejlesztése.
- A kémia társadalmi szerepének bemutatása.
- A környezetvédelmi problémák felvetésével és tárgyalásával a környezetért felelős magatartás formálása, a természetbarát szemlélet megalapozása.
A tanulók
- ismerjék az egyes elemcsoportok elhelyezkedését a periódusos rendszerben,
- legyenek képesek értelmezni az elemek és vegyületek jellemző kémiai tulajdonságait,
- ismerjék az egyes elemek és vegyületek élettani, környezeti hatásait,
- legyen áttekintésük a nemfémes elemek oxidjainak, a savaknak és sóiknak szerepéről a természeti folyamatokban, a mesterséges anyagok körében, a háztartásban és az iparban,
- ismerjék fel az anyagok tulajdonságai és élettani, illetve környezeti hatásai közötti összefüggéseket,
- tudják a mindennapi életben előforduló anyagokhoz mellékelt használati utasításokat értelmezni kémiai szempontból,
- ismerjék a mérgező anyagok jeleit,
- tudják balesetmentesen használni a háztartási vegyszereket,
- kísérjék figyelemmel és értelmezzék a tömegkommunikáció útján közzétett környezetszennyezettségre vonatkozó adatokat,
- gyűjtsenek információkat lakóhelyük levegő- és vízminőségével kapcsolatosan,
- érezzenek személyes felelősséget, keressenek cselekvési lehetőségeket közvetlen környezetük megóvására,
- tudják a háztartási vegyszerek takarékos és szakszerű felhasználásának módjait,
- értsék az elemek és vegyületek körforgását a természetben, az élettelen és az élővilág fontosabb kapcsolatait,
- lássák a környezetvédelmi kérdések összefüggéseit,
- legyenek képesek a különféle ismerethordozók (videó- és tv-filmek, folyamatábrák) felhasználására az ismeretszerzésben,
- ismerjék a hazai vegyipar fontosabb termékeit.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
A laboratóriumi kísérletezés elővigyázatossági rendszabályai	Elsősorban a tanulókísérletekre vonatkozó rendszabályok alkalmazásának megbeszélése.	
Az elemek rövid, általános jellemzése 	Az atomszerkezeti ismeretek alkalmazásával az elemcsoportok és a periódusos rendszerben a tendenciák bemutatása.	
Az elemek halmazszerkezete	Annak megértetése, hogy az anyagok tulajdonságai atomjaik és halmazaik szerkezetéből következnek.	
A nemesgázok	A nemesgázszerkezet energiaállapota, jelentősége az ionok és a kovalens kötés kialakulásában.	
A hidrogén	Tulajdonságai, jelentős reakciói.	
A VII. főcsoport fontosabb elemei és vegyületeik	A halogén elemek fizikai és kémiai tulajdonságainak változásával kapcsolatos tendenciák értelmezése.	
A klór	A bemutatott kísérletek megfigyeltetése, elemzése. A klór oxidáló tulajdonsága, reakciója vízzel és fémekkel. A kiindulási anyagok és a reakciótermékek kötéseinek megbeszélése. A halogén elemek és vegyületeik élettani hatásai. Adatok gyűjtése Semmelweis Ignác életével és munkásságával kapcsolatban.	
A hidrogén-klorid	A molekula modellezése, a kötés jellemzése, a hidrogén-klorid kölcsönhatása vízzel. A sósav és a fémek reakcióinak vizsgálata.	
A VI. főcsoport fontosabb elemei és vegyületeik	Az oxigéncsoport elemeinek tulajdonságai során megfigyelhető tendenciák megbeszélése.	
Az oxigén	A bemutatott kísérletek elemzése. Az oxigén szerepe az égési folyamatokban. A fotoszintézis, az oxigén körforgása. A jelenségek megfigyeltetése, a lényeges és lényegtelen elemek megkülönböztetése.	
Az ózon	Az allotrópia fogalma. Az ózon szerepe a Föld felszínén és a nagy magasságban levő légrétegekben. Az „ózonpajzs” védelmének lehetőségei. Adatok gyűjtése az „ózonpajzsot” károsító anyagokkal kapcsolatban.	
A víz	Köznapi tapasztalatok szakmai hátterének megadása a víz molekulaszerkezete alapján. Modellek alkalmazása. Az eddig megismert molekulák (H2O, H2, O2, Cl2, HCl) csoportosítása kötésük alapján.	
Vizes oldatok kémhatása	Tanulókísérletekkel különböző pH-jú oldatok vizsgálata. Sav-bázis reakciók megbeszélése. A tapasztalatok rögzítése rajzban, megfogalmazása szavakkal és írásban.	
A hidrogén-peroxid	A vegyület kötéséből következő kémiai tulajdonságok megbeszélése. A katalizátor fogalma, szerepe a mindennapi életben.	
A kén	Az oxigén-, és a kénatom szerkezetének összehasonlítása, a molekulák szerkezetének magyarázata. A kén viselkedése melegítés hatására. Reakciója fémekkel (Fe, Zn, Hg).	
Fontosabb kénvegyületek		
A kén-dioxid és a kén-trioxid	A kén oxidjainak modellezése. A kén-dioxid környezeti hatásai.	
A kénsav	A kénsav és a víz, valamint a víz elemeit tartalmazó vegyületek kölcsönhatása. Tanuló kísérlettel: a híg kénsav hatása fémekre (Zn, Fe, Cu). A kén és a kénvegyületek jelentősége az iparban és a mindennapi életben.	
Az V. főcsoport fontosabb elemei és vegyületeik	A nitrogéncsoport elemeinek tulajdonságai (a változások okai).	
A nitrogén	A nitrogén és az eddig megismert gázok tulajdonságainak összehasonlítása (H2, Cl2, O2, HCl, SO2).	
Fontosabb nitrogénvegyületek 
Az ammónia	Az ammónia és a víz, valamint a hidrogén-klorid kölcsönhatásának magyarázata.	
A salétromsav	A salétromsav oxidáló hatása, reakciója fémekkel. A nitrogén, az ammónia és a salétromsav reakciókészségének összehasonlítása.	
A foszfor és fontosabb vegyületei 
A foszfor	A foszformódosulatok tulajdonságai és szerkezetük kapcsolata. Gyúlékonyságuk és oldhatóságuk összehasonlítása. Adatok gyűjtése Irinyi János életével és munkásságával kapcsolatban.	
A foszforsav	A foszforsav kémhatása, sói és szerepük mindennapi életünkben.	
Műtrágyák	Adatok gyűjtése jelentőségükkel és túladagolásuk veszélyeivel kapcsolatban.	
A IV. főcsoport fontosabb elemei és vegyületeik	A széncsoport elemeinek tulajdonságai (a változások okai).	
A szén 
Fontosabb szénvegyületek	Az elemi szén módosulatai, tulajdonságaik és szerkezetük kapcsolata (gyémánt, grafit, fullerének). Rendszerezés: ásványi szenek, elemi szenek, utóbbiak eredet szerint (természetes, mesterséges). Elemek halmazszerkezetének összehasonlítása (H2, O2, fehér foszfor, gyémánt).	
A szén-dioxid	A molekula modelljének elkészítése. Tulajdonságai és szerepük a mindennapi életben. Képződésének lehetőségei környezetünkben, élettani hatásai.	
A szén-monoxid	Képződésének lehetőségei környezetünkben, élettani hatásai.	
A szénsav	Kémhatásának vizsgálata, sói és jelentőségük mindennapjainkban és a természeti folyamatokban.	
A szilícium és vegyületei	A gyémánt és a szilícium szerkezetének és tulajdonságainak összehasonlítása. A szilícium és vegyületeinek jelentősége a természetben, a tudományos életben és mindennapjainkban.	
Összefoglalás, rendszerezés		
3. A fémes elemek és vegyületeik 
(24 óra)
Célok és feladatok
- Ismerjék meg a fémek és néhány vegyületük fontos tulajdonságait. Az általános ismeretek alkalmazása a fontosabb fémek és vegyületek bemutatásakor. A periódusos rendszer használatának elmélyítése.
- A mindennapi életben előforduló anyagok és jelenségek, alkalmazások kémiai hátterének bemutatása. Az önálló gondolkodás fejlesztése.
- A fémek és néhány vegyületük élettani hatásának bemutatása különös tekintettel a környezetszennyező anyagokra. A környezetvédelmi szempontból kiemelt vegyületek, folyamatok tárgyalása.
- Az elméletben megismert és a mindennapok gyakorlatában tapasztalt korróziós jelenségek kapcsolatának megteremtése.
- A korrózióvédelem módszereinek, eljárásainak megismertetése.
- A kísérleteket értékelő, az általános ismereteket alkalmazni tudó szakszerű megfogalmazások, érvelések fejlesztése.
A tanulók
- ismerjék meg a fontosabb fémek fizikai, kémiai tulajdonságait, előfordulásukat, előállításukat és gyakorlati jelentőségüket,
- értsék meg a fémes tulajdonságok hasonlóságának és változatosságának okait,
- legyenek képesek általános ismereteiket alkalmazni egyes fémek tárgyalásakor,
- tudjanak példákat mondani az eltérő tulajdonságú fémekre, indokolják azokat,
- ismerjék a környezetükben előforduló alkálifém- és alkáliföldfém vegyületek gyakorlati jelentőségét, a vizek lágyításának módjait,
- legyenek átfogó ismereteik a p-mező fémeiről, kiemelten az alumíniumról, az ónról, az ólomról,
- értsék az s- és a d-mező fémeinek tulajdonságbeli különbözőségeit,
- ismerjék a legfontosabb ipari fémek előállításának eljárásait, a technológiák környezeti hatásait,
- lássák a vas- és az acélgyártás gazdasági kérdéseit,
- ismerjék a réz- és a cink-csoport elemeit,
- ismerjék a fenti fémek fontosabb vegyületeinek felhasználási területeit, az alkalmazással kapcsolatos környezeti problémákat,
- ismerjék az ötvözés, a korrózió lényegét, a korrózióvédelem hátterét,
- legyenek képesek értelmezni a mindennapok egyes kémiai folyamatait (pl.: fémtárgyak átalakulásai, mészoltás, a gipsz megkötése, fényképezés),
- ismerjék az egyes anyagokhoz kapcsolódó kémiatörténeti vonatkozásokat,
- tudjanak feladatokat megoldani a fenti témakörökben.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
A fémek szerepe az ember életében 	A fémek megismerésének tudománytörténeti áttekintése. Szerepük tanulmányozása az emberiség fejlődése szempontjából. A modern tudományos eredmények alkalmazása napjainkban.	
A fémek általános jellemzése	A fémek helye a periódusos rendszerben. Tulajdonságaik vizsgálata elektron-, és halmazszerkezetük alapján.	
A fémek kémiai tulajdonságai	Az eddig megismert reakciók áttekintése és kiegészítése. (A fémek reakciói oxigénnel, vízzel, savakkal, fémionokkal.) A fémek redukáló sorának értelmezése.	
Az ötvözetek	Az ötvözetek szerkezete. Tudománytörténeti áttekintés az ötvözetek szerepéről a történelmi korszakokban és napjainkban, jelentőségük civilizált életünkben a művészetekben.	
A fémek korróziója	Adatok gyűjtése a fémek és a környezet anyagainak (oxigén, víz, szén-dioxid, sózott utak és más fémek) kölcsönhatásaival kapcsolatban. A korrózióvédelem lehetőségei.	
Az I. főcsoport elemei és vegyületeik		
Az alkálifémek	Az alkálifémek atomjainak elektronszerkezetéből következő fizikai és kémiai tulajdonságok (tárolásuk, lágyságuk, kölcsönhatásuk vízzel, klórral, lángfestésük).	
Az alkálifémek fontosabb vegyületei	A nátriumot tartalmazó sók vizes oldatainak kémhatása. A nátrium-klorid. A nátrium-hidroxid. A nátrium- és a káliumvegyületek szerepe az élő szervezetekben.	
Néhány fontosabb nátrium- és káliumvegyület neve, tulajdonsága és felhasználása	A mindennapi életben előforduló fontosabb vegyületek bemutatása táblázatban. Célja ezen anyagoknak a háztartásban történő balesetmentes és környezetet kímélő felhasználásának elősegítése (hypo, marónátron, szódabikarbóna, Glauber-só, trisó, hamuzsír, kálisalétrom). 	
A II. főcsoport elemei és vegyületeik		
Az alkáliföldfémek	Az alkáliföldfémek atomjainak elektronszerkezete és az alkáliföldfémek tulajdonságai; összehasonlítás az alkálifémekkel. A kalcium- és magnéziumvegyületek szerepe az élő szervezetekben.	
Az alkáliföldfémek fontosabb vegyületei	A kalcium és a magnézium sóinak oldékonysága. A mészkő, az égetett és oltott mész, a gipsz szerepe a természetben és épített környezetünkben.	
Néhány fontosabb alkáliföldfém-vegyület neve, tulajdonsága és felhasználása	A mindennapi életben előforduló fontosabb vegyületek bemutatása táblázatban, azok környezettudatos felhasználásának elősegítése céljából (mészkő, égetett mész, oltott mész, klórmész, gipsz, keserűsó, dolomit).	
A természetes vizek keménysége	A mindennapi életben megfigyelhető jelenségek tanulókísérlettel történő vizsgálata. Ok-okozati összefüggések megbeszélése, a kemény vizek képződése és a hidrogén-karbonátok bomlása során kiváló anyagok szerepe a természetben, a háztartási és az ipari tevékenységek során. A vízlágyítás lehetőségei.	
A III. főcsoport eleme az alumínium		
Az alumínium előállítása	A tanulók lássák be az s- és a p-mező fémeinek tulajdonságbeli különbözőségeit. Értsék az alumínium felületén kialakuló oxidréteg szerepét kémiai reakciói során, továbbá amfoter viselkedését. Az alumíniumgyártás történetének összefüggései felhasználásának körével. Szerepe napjainkban.	
Az óncsoport	Az óncsoport helye a periódusos rendszerben. A IV. főcsoport elemeinek összehasonlítása.	
Az ón és az ólom	A két elem és ötvözeteinek szerepe az előző történelmi korokban és napjainkban. Az ólomvegyületek hatása az élő szervezetekre.	
A vascsoport elemei	A vascsoport helye a periódusos rendszerben. Jellegzetes, az előzőekben tárgyalt fémektől eltérő tulajdonságaik.	
A vas	A vas és az alumínium felszínén kialakuló oxidréteg tulajdonságainak összehasonlítása, következtetések. A vas reakciói híg és tömény savakkal. A vas és acélgyártás alapelvei. A technológia fejlődésének hatásai a civilizált életkörülmények alakításában. Adatok gyűjtése hazánk vas és acélgyártásával kapcsolatban. A vastartalmú vegyületek élettani jelentősége.	
A rézcsoport elemei	A rézcsoport helye a periódusos rendszerben.	
A réz	A réz fizikai tulajdonságai, korróziója. A réz- és bronzeszközöknek az emberek fejlődésére gyakorolt hatásai. A réz, a bronz és más réztartalmú ötvözet jelentősége a művészetekben és napjainkban. A réz élettani jelentősége.	
Az ezüst	Az ezüst fontos fizikai tulajdonságai és alkalmazásának lehetőségei. Az ezüst-klorid fényérzékenysége és a klasszikus fényképezési eljárás. Az ezüst és az ezüstvegyületek élettani hatásai.	
Az arany	Az arany jellegzetes fizikai tulajdonságai, szerepe a különböző népek kultúrájában, a gazdaságban, napjaink kutatási és használati eszközeiben.	
A cinkcsoport elemei	Az eddig megismert d-mezőben levő elemcsoportok összehasonlítása.	
A cink, a kadmium és a higany	A cink és az alumínium kémiai tulajdonságainak összehasonlítása. Alkalmazási területeik mindennapjainkban. Vegyületeik élettani hatásai.	
A krómcsoport elemei	Tulajdonságaik, alkalmazási körük, jelentőségük rövid ismertetése, összehasonlításuk más ipari fémekkel.	
Összefoglalás, rendszerezés		
Év végi ismétlés 
(4 óra)
Követelmények
A tanuló
- ismerje az egyes elemcsoportok elhelyezkedését a periódusos rendszerben,
- atomszerkezeti ismeretei segítségével legyen képes a periódusos rendszerben feltüntetett adatok alapján a halmazszerkezet és a tulajdonságok értelmezésére,
- legyen képes értelmezni az elemek és vegyületek jellemző kémiai tulajdonságait,
- legyen képes tendenciák megállapítására,
- tudja megnevezni és kémiai jelekkel felírni a tanult elemeket és vegyületeket, ismerje azok fontosabb reakcióit, környezeti, élettani hatásait,
- tudja használni a molekulamodelleket a tanult molekulák bemutatására,
- tudja magyarázni a kémiai reakciók lényegét az elvégzett kísérletek alapján,
- legyen képes csoportosítani a megismert anyagokat és változásokat,
- leírás alapján tudjon tanulókísérleteket végezni,
- tulajdonságaik alapján tudja azonosítani a köznapi életben is fontos szervetlen anyagokat,
- tudja felsorolni a levegő és a természetes vizek szennyezéseit,
- ismerje az egyes nemfémes elemek és vegyületek élettani, környezeti hatásait,
- legyen áttekintése a nemfémes elemek oxidjainak, a savaknak és sóiknak szerepéről a természeti folyamatokban, a mesterséges anyagok körében, a háztartásban és az iparban,
- ismerje fel az anyagok tulajdonságai és élettani, illetve környezeti hatásai közötti összefüggéseket,
- tudja a mindennapi életben előforduló anyagokhoz mellékelt használati utasításokat értelmezni kémiai szempontból,
- ismerje a mérgező anyagok jeleit,
- tudja balesetmentesen használni a háztartási vegyszereket,
- kísérje figyelemmel, és értelmezze a tömegkommunikáció útján közzétett környezetszennyezettségre vonatkozó adatokat,
- érezzen személyes felelősséget, keressen cselekvési lehetőségeket közvetlen környezete megóvására,
- tudja a fontosabb fémek fizikai és kémiai tulajdonságait, előfordulásukat, előállításukat és gyakorlati jelentőségüket,
- értse a fémes tulajdonságok hasonlóságának és változatosságának okait,
- legyen képes általános ismereteit alkalmazni az egyes fémek tárgyalásakor,
- tudja azt, hogy melyek azok az alkálifém- és alkáliföldfém vegyületek, amelyek mindennapi életünkben szerepet játszanak, azok élettani és gyakorlati jelentőségét, a vizek lágyításának módjait,
- legyen átfogó ismerete a p-mező fémeiről, kiemelten az alumíniumról, az ónról, az ólomról,
- értse az s- és a d-mező fémeinek tulajdonságbeli különbözőségeit,
- ismerje a legfontosabb ipari fémek előállításának eljárásait, a technológiák környezeti hatásait,
- értse az alumínium-, a vas- és acélgyártás gazdaságossági kérdéseit,
- ismerje a réz- és a cink-csoport elemeit,
- ismerje a fenti fémek fontosabb vegyületeinek felhasználási területeit, az alkalmazással kapcsolatos környezetvédelmi problémákat,
- ismerje az ötvözés, a korrózió lényegét, a korrózióvédelem hátterét,
- képes legyen értelmezni a mindennapok egyes kémiai folyamatait (pl.: fémtárgyak átalakulásai, mészoltás, a gipsz megkötése, fényképezés),
- ismerje az egyes anyagokhoz kapcsolódó kémiatörténeti vonatkozásokat,
- tudjon számítási feladatokat megoldani,
- értse az elemek és vegyületek körforgását a természetben, az élettelen és az élővilág fontosabb kapcsolatait,
- lássa a környezetvédelmi kérdések összefüggéseit,
- legyen képes a különféle információhordozók (videó- és tv-filmek, folyamatábrák, Internet) felhasználására az ismeretszerzésben,
- ismerje a hazai vegyipar történetének jelentős állomásait, fontosabb termékeit.
Értékelés
Előre megadott szempontok szerint
Formái:
- szóbeli felelet,
- feladatlapok értékelése,
- tesztek, dolgozatok osztályozása,
- rajzok készítése,
- modellek összeállítása,
- számítási feladatok megoldása,
- kísérleti tevékenység minősítése,
- kiselőadások tartása,
- munkafüzeti tevékenység megbeszélése,
- gyűjtőmunka (kép, szöveg és tárgy: ásványok, kőzetek, ipari termékek) jutalomponttal történő elismerése,
- energiafelhasználási adatok (számítások) megbeszélése,
- vízfelhasználási adatok elemzése,
- természetben tett megfigyelések, saját fényképek készítése kémiai anyagokról, jelenségekről, üzem- és múzeumlátogatási tapasztalatok előadása.
FÖLDRAJZ
5-8. évfolyam
A. változat
Bevezetés
A NAT 2003 elfogadott dokumentumai alapján a Földünk és környezetünk műveltségi terület célkitűzéseinek, fejlesztési feladatainak megvalósítása az 5. évfolyamon kezdődik. Tartalmi és képességfejlesztési alapozása az Ember a természetben műveltségi területen történik - az alsó tagozatban. A későbbiekben is szoros a kapcsolat közöttük, de a 7. évfolyamtól kezdve a Földünk és környezetünk egyre több szállal kötődik az Ember a társadalomban című műveltségi területhez is.
Kerettantervi elgondolásainkat ezért - a fentiek figyelembe vételével - a műveltségi terület integrált jellegére, valamint a feladatainak megvalósításához szükséges legoptimálisabbnak tartott tantárgyi és tananyagbeli elrendezésre terveztük.
Megjelenítésére két variációt dolgoztunk ki.
Az első szerint az 5., 6. évfolyamon a természetismeretben kap helyet. Ennek előnyei: a közvetlen kapcsolódás kiépítése 5. évfolyamon a magyar tájak, éghajlati jellemzőik - termesztett növények, valamint a tenyésztett állatok között. (Teljes integrációra nincs lehetőség, mert a tananyagot úgy kell elrendezni, hogy a növények, növényi szervek vizsgálódására a vegetációs időszakban kerüljön sor.) A 6. évfolyamon a feldolgozott természetföldrajzi fogalmakhoz is jól illeszthetők az erdőkre, vizekre, vízpartokra, füves területekre vonatkozó biológiai ismeretek. Másik előny: a tantárgy óraszáma (2 vagy 3) nyugodt, kiegyensúlyozott haladást, gyakori munkáltatást, valamint folyamatos ellenőrzést biztosíthat. Ezt fontosnak tartjuk az alsó tagozati szakasz lezáródása után, de a kisebb óraszámban folytatódó biológia és földrajz számára is a 7. évfolyamban.
A másik variáció: a Földünk és környezetünk műveltségi terület földrajzként már az 5. évfolyamon indul. Heti egy órás tárgyként viszont sérülékenyebbé válhat. Természetesen, ha a helyi tantervben ezt 1,5 órára emelik - kedvezőbb a helyzet. Így aztán akár ezt is választhatják a kollégák.
A tanterv az általános iskola 5-8. évfolyamai részére készült, de tartalmazza a gimnáziumok és szakközépiskolák első két évfolyamának földrajzi anyagát is. Így a 6 osztályos gimnáziumok vagy az általános iskola és gimnázium együttesét adó oktatási intézmények is használni tudják.
A földrajz tantárgy kerettanterve
A tantárgy legfontosabb pedagógiai elképzelései
A Földünk és környezetünk műveltségi terület tantárgyaként megjelenő földrajz kiemelt fejlesztési elképzelései főként természettudományi és társadalomtudományi ismereteket integráló jellegéből adódnak. Ezért:
a) az Ember a természetben műveltségi területtel szoros kapcsolatban tartalmilag alapozza a tanulók természettudományos világképét, gondolkodását és szemléletmódját.
b) A természeti és társadalmi-gazdasági-környezeti folyamatok összefüggéseinek feltárásával, valamint napjaink eseményeinek összekapcsolásával segíti a tanulók:
- földrajzi, környezeti gondolkodásának,
- helyi, regionális, globális szemléletének,
- a környezetért felelős magatartásának alakítását.
c) A természettudományok és társadalomtudományok vizsgálódási módszereinek folyamatos alkalmaztatásával fejleszti a tanulók azon képességeit, amelyekkel tájékozódni tudnak szűkebb és tágabb környezetük jellemzői között - megszerzett ismereteik integrálásával.
Alakítja kommunikációs, narratív, döntési, szabálykövető, lényegkiemelő, problémamegoldó, kritikai, a komplex információk feldolgozásával kapcsolatos, együttműködési, életvezetési képességeiket - kulcskompetenciáik rendszerének elemeit és végül ezek kompetencia-térképpé szerveződését.
d) A tantárgy tartalmával, az általa közvetített értékek, az alapvető követelmények és az erre épülő tanulói tevékenységek megszervezésével együttesen szolgálja a tanulók társadalmi-állampolgári, cselekvési kompetenciáinak alakítását: személyiségük komplex fejlesztését.
Formálja önismeretüket, együttműködési készségüket, akaratukat; segítve a felnőtt lét szerepeire való felkészülésüket.
A tantárgy legfontosabb fejlesztési feladatai a képzési szakaszokban
Az 5-6. évfolyam: A természettudományokban begyakorolt értelmezési, megismerési, tanulási technikák, módszerek fejlesztése.
Tájékozódás a földrajzi térben és időben a társadalmi-gazdasági-környezeti folyamatokban, a hazai földrajzi környezetben, a térképen.
A 7-8. évfolyamon: a kulcskompetenciákkal kapcsolatos alapkészségek fejlesztése.
A földrajzi-környezeti tartalmú információk értelmezése és feldolgozása - növekvő önállósággal, egyénileg és csoportosan.
Az ismert tér fokozatos kitágítása: a kontinensek megismertetésével a fontosabb földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok, erőforrások, valamint környezeti problémák térbeli elhelyezésével.
A természeti és társadalmi környezet folyamatos változásaiban megnyilvánuló alapvető törvényszerűségek megismertetése. A folyamatok kölcsönhatásainak eredményeképpen létrejövő környezeti változások nyomon követése. A környezetkárosító hatások felismertetése és a következményeik csökkentésére irányuló hazai és nemzetközi erőfeszítések érzékeltetése.
Magyarország földjének, a magyar gazdaság helyzetének és főként európai kapcsolatrendszerének megismertetése a hazához való kötődés megerősítésének érdekében.
A 9-10. évfolyamon: a természetföldrajzi és társadalomföldrajzi, környezeti jelenségek, folyamatok, összefüggések átfogó rendszerekbe helyezésén van a fő hangsúly.
A kulcskompetenciákkal kapcsolatos alapkészségek továbbfejlesztése a földrajzi-környezeti tartalmú információhordozók önálló értelmezésével, értékelésével, feldolgozásával, az ismeretszerzés változatos módjainak megismertetésével, alkalmaztatásával, a permanens önműveléshez szükséges motívumok, szándékok megerősítésével történik.
Alapvető tájékozódás a térképen, a Naprendszerben, az Univerzumban, a Földön.
A világgazdasági folyamatok felismertetése a bennük érvényesülő törvényszerűségek megláttatása: az országcsoportokban, régiókban. A magyarság és Magyarország szerepének értékelése a Kárpát-medencében, Közép-Európában, a földrészen és a világban.
A világ társadalmi-gazdasági kérdéseinek, globális jelenségeinek, összefüggéseinek áttekintése példákon, folyamatokon keresztül.
Tájékozottság kialakítása a legfontosabb környezeti veszélyekről, az emberiség felelősségéről az egészséges környezet megőrzésben, a fenntartható fejlődés globális méretű megszervezésében.
A tantárgy céljai
A természeti és társadalmi folyamatokban való tájékozódás kapcsán megismertetni a tanulókat a szűkebb és tágabb környezetük természeti és társadalmi-gazdasági, valamint környezeti jellemzőivel.
A földrajzi-környezeti gondolkodás fejlesztése
- az általános természeti-társadalmi-gazdasági és környezeti jelenségek, tények, folyamatok vizsgálatával; térbeli és időbeli változásaik feltárásával,
- a vizsgálódásokat követő általánosításokkal, szintetizálással, az összefüggések felismertetésével, rendszerbe helyezésével, analóg példák keresésével,
- a kölcsönhatások és következményeik megláttatásával,
- a természettudományok és a társadalomtudományok vizsgálódási módszereinek alkalmaztatásával,
- a történeti-földrajzi szemlélet formálásával,
- a kontinensekre, országcsoportokra, országokra, tipikus tájakra jellemző földrajzi kép kialakításával,
- a termelés eltérő lehetőségeinek, módjainak és teljesítményeinek összehasonlításával,
- a más népek, nemzetiségek, kultúrák, életformák iránti érdeklődés, a tisztelet felkeltésével, a humanista értékrend alakításával,
- a haza földrajzában való tájékozottság bővítésével, a nemzeti azonosságtudat formálásával,
- a sokoldalú és differenciált, a tanulókhoz alkalmazkodó tanítási és tanulási eljárások megvalósításával,
- az információhordozókhoz és az információforrásokhoz való hozzájutás biztosításával,
- a sikeres érettségi vizsgára való felkészítés és felkészülés feltételeinek megteremtésével,
- a felelős állampolgári szerep, a környezetért felelős magatartás motivációjának erősítésével.
Értékelési elvek
Alapvető cél annak vizsgálata, rendelkezik-e a tanuló kellő kompetenciával: hogyan fejlődik tudásának, képességeinek, készségeinek rendszere a földrajz tantárgy által közvetített értékek elsajátításával.
Az egyénre szabott tanulási módszerek ugyancsak az egyénre szóló, sajátos értékelési rendszert kívánnak. Ezért kiemelt értékelési elv annak figyelemmel kísérése, hogy mennyit és mely követelmények teljesítésében fejlődött a tanuló önmagához, előző szintjéhez képest.
Az értékelésnek döntően a tevékenységek megnyilvánulásaira, az önálló munkavégzésre és az összefüggések meglátásának különböző szintjeire kell irányulnia - a fokozatosság elve és az életkorra jellemző pszichikus fejlődés figyelembe vételével.
Az alábbiakban felsorolt értékelési szempontok közül válogatva azokat kell kiemelni, amelyek a tanulók életkorához, a tananyag jellegéhez (annak mélységéhez) s a feldolgozási képességek fokozatos fejlődéséhez, a tanulói kompetenciák bővüléséhez igazodnak.
Értékelési szempontok
A tanuló:
- elsajátította-e a természettudományok és a társadalomtudományok alapvető vizsgálati módszereit?
- ismeri és tudja-e alkalmazni az önálló ismeretszerzés lépéseit?
- képes-e önálló megfigyelésre, kísérletezésre, eszközhasználatra, térképi mérésekre, számítások elvégzésére?
- milyen szinten képes a különféle szöveges és képi információk feldolgozására, földrajzi tartalmának kifejtésére?
- ismeri-e a legfontosabb földrajzi tényeket, jelenségeket, fogalmakat, folyamatokat?
- felismeri-e és tudja-e példákkal bizonyítani a tények, jelenségek közötti hasonlóságokat és különbségeket, oksági összefüggéseket, logikai kapcsolatokat?
- tud-e csoportosítani a megadott szempontok alapján, felismeri-e a csoportosítás szempontjait?
- képes-e a megszerzett ismereteket rugalmasan használni, alkalmazni a különféle földrajzi rendszerekben, új szituációkban és a gyakorlatban?
- hogyan tájékozódik a térképen? Milyen a térképhasználati szintje a szemléleti és a logikai térképolvasás területén?
- képes-e ismereteket szerezni ábrák, képek, tematikus térképek, adatsorok, metszetek, grafikonok, térképvázlatok elemzésével, illetve azok kiegészítésével, készítésével?
- tudja-e a természeti és a társadalmi folyamatok térbeli és időbeli változásait érzékelni, értelmezni, sorrendiségüket megállapítani, példákkal bizonyítani?
- felismeri-e a hazai, az európai és a világgazdasági társadalmi-gazdasági folyamatok összefüggéseit, tendenciáit?
- képes-e a környezet természet- és társadalom alkotta értékeinek felismerésére, sajátosságainak, mennyiségi és minőségi változásainak értékelésére?
- ismeri-e azokat a folyamatokat, amelyek globális környezeti válságjelenségekhez vezetnek?
- felismeri-e a társadalmi-gazdasági modernizáció kedvező és kedvezőtlen társadalmi-gazdasági-környezeti következményeit?
- alá tudja-e példákkal támasztani a földrajzi környezet megóvásának szükségességét?
- részévé vált-e személyiségének a környezettudatos magatartás és életvitel?
- rendelkezik-e megfelelő jártassággal az adott témához illeszkedő információs anyagok és információhordozók kiválasztásában és alkalmazásában?
- megfelelő-e kommunikációs képessége az önálló ismeretszerzéshez, az információk tartalmának megértéséhez és elemzéséhez, szelektív felhasználásához; az önálló vélemény kialakításához és annak kifejezéséhez, az érveléshez, a vitához?
- milyen szinten használja a földrajz szaknyelvét?
- hogyan fejlődött a tanulási technikája, megismerési, rögzítési és felidézési módszere?
- képes-e információ- és adatgyűjtésre (pl. könyvtár, internet használatára), ezek feldolgozására; vázlat, feleletterv, kiselőadás, házi dolgozat készítésére; feladatlapok megoldására, önellenőrzésre?
- igényévé, szokásává vált-e az önművelés, a társadalmi-gazdasági-környezeti aktualitások iránti érdeklődés, nyitottság?
- képes-e azonosulni a földrajz által is közvetített értékekkel; hogyan nyilvánul ez meg szokásaiban, életmódjában, együttműködési készségében, személyiségében?
A tananyag elrendezése
5. évfolyam:	Tájékozódás környezetünkben és a térképen	
	Az időjárás, az éghajlat	
	Hazánk: Magyarország	
6. évfolyam:	Tájékozódás a Földön	
	A változó földfelszín	
7. évfolyam:	Tájékozódás a földtörténeti időben	
	Az Európán kívüli kontinensek természeti és társadalomföldrajza	
	É-, Ny-, D-, Kelet-Európa és Oroszország	
8. évfolyam:	Közép-Európa természeti és társadalomföldrajza	
	Magyarország természeti adottságai, társadalmi-gazdasági jellemzői	
9. évfolyam:	Tájékozódás a kozmikus környezetünkben	
	A földi szférák kialakulása, jellemzői	
	A természetföldrajzi övezetek	
	A természeti és a társadalmi-gazdasági-környezeti tényezők összefüggései az övezetekben	
10. évfolyam:	A világ változó társadalmi-gazdasági képe	
	Régiók, országcsoportok, országok	
	Magyarország	
	Globális környezeti problémák, megoldási lehetőségeik	
A tananyag elrendezésének indokai
5. évfolyam:	Készítsék elő a térképismeretek Magyarország tanítását - a térképi ismeretszerzés lépéseinek alapozásával. A haza földrajzával „korán” találkozzanak a tanulók.	
	A közvetlen kapcsolat teremtése az Ember a természetben „Környezetünk élővilága” témakörével, így komplexebbé tenni a hazai tájak jellemzését.	
6. évfolyam:	A kontinensek későbbi (7. évfolyam) megismerését jól előkészíti a földgömbi tájékozódás és a földfelszín változásai kapcsán feldolgozott természetföldrajzi fogalmak, összefüggések rendszere. Utóbbiakat segítik a biológia - életközösségeket tárgyaló témakörei.	
7. évfolyam:	A kontinensekre vonatkozó ismeretanyag azok jellegzetességeit, tipikus tájait emeli ki. Részletesebben csak a világgazdaság jelentősebb országaival foglalkozik. A távoli kontinensektől halad a megismerés Európa felé. A kontinensek természetföldrajzának feldolgozását segíti a biológia azonos évfolyamának távoli tájak életközösségeit bemutató témaköre.	
8. évfolyam:	Közép-Európával, Magyarországgal „érettebb” korukban ismerkedjenek meg a tanulók. A társadalmi-gazdasági folyamatok összefüggéseit, hatásait így hazai példákkal támaszthatják alá.	
9. évfolyam:	A megelőző évfolyamok kontinens- és országföldrajzi ismereteinek alkalmazásával itt lehet a leghatékonyabban szintetizálni, általánosítani a csillagászati, a térképészeti, a geoszférákra és a földrajzi övezetekre vonatkozó tudásanyagot. Beépülhetnek a már megszerzett fizikai, kémiai ismeretek és összefüggések is.	
	A természeti és a társadalmi környezet kölcsönhatásait feldolgozó témakör pedig logikus átvezetést biztosít a 10. évfolyam általános társadalomföldrajzához (népesség, települések).	
10. évfolyam:	Tananyaga a világ változó társadalmi-gazdasági képét és globális környezeti problémáit a „legérettebb”, az e kérdések iránti legnyitottabb korban közvetíti a tanulóknak: felkészítve őket arra, hogy folyamatosan kövessék a társadalomföldrajzi változásokat, és megújítsák földrajzi-környezeti ismereteiket.	
5. évfolyam
A földrajz 5. évfolyamtól önálló tantárgy is lehet. Céljai, tartalma, fejlesztési feladatai természetesen megegyeznek a komplex tantárgyként tanítható természetismeretben - kevésbé részletesen - már felsoroltakkal.
Évi óraszám: 37
Heti óraszám: 1
Javasolt óraterv
	Az órák felhasználása	
Témakörök	Új ismeretek 
elsajátítása	Ismétlés, 
gyakorlás	Helyi felhasználás, kiegészítő anyag, ellenőrzés	Összes óraszám	
I. Tájékozódás a környezetünkben és a térképen	5	1	1	7	
II. Az időjárás, az éghajlat. A talaj	4	2	2	8	
III. Hazánk, Magyarország	15	2	2	19	
Év eleji, év végi ismétlés	-	3	-	3	
Összesen	24	8	5	37	
A tantárgy alapozása az 1-4. évfolyamon
Az Ember és természet műveltségi területben.
Tájékozódás a térben. Irányok, távolságok, hosszak, nagyságok felismerése. Az anyag nyersanyagból termékké alakulásának megismerése. Egyéni és közösségi környezetvédelmi, cselekvési formák.
Az Ember és társadalom műveltségi területben.
A térkép legfontosabb elemeinek felismerése: vizek, domborzati jelölések, államhatárok, települések. Helyszínek modellezése. Ismerkedés a környék, a lakóhely természeti értékeivel, a helyi hagyományokkal. Mit jelent, hogy magyarok vagyunk?
I. Témakör: Tájékozódás a környezetünkben és a térképen
Célok:
- Kiterjeszteni a tanulók tájékozódásra vonatkozó ismereteit, továbbfejleszteni az ezekkel kapcsolatos készségeit.
- Megláttatni a térkép ábrázolásmódja és a valóság közötti összefüggést.
- Felismertetni a térképi ábrázolás korlátait.
- Megismertetni a térkép jelrendszerét és használatában megfelelő begyakorlottságot szereztetni a tanulókkal.
- Megalapozni a szemléleti térképolvasást.
- Fejleszteni az ismeretszerzési, feldolgozási képességeket a térképi ismeretek használatával.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A térkép. 

Világtájak a valóságban és a térképen. 

A domborzat és a vizek 
térképi ábrázolása. 
A megyetérkép. 

A tájékozódás gyakorlása Magyarország térképén.	A tájékozódással kapcsolatos ismeretek rendszerezése. 
A valóság és a térkép összevetése. 
Vázlatrajz készítése a lakóhelyről és környékéről. 

Eligazodás a domborzati-vízrajzi, közigazgatási, egyszerű tematikus és a lakóhelyi környezetet ábrázoló térképeken. 
A térkép jelkulcsának használata. 

A térképolvasás lépéseinek alkalmaztatása a szemléleti térképolvasás szintjén.	
II. témakör: Az időjárás, az éghajlat. A talaj
Célok:
- Kibővíteni, rendszerezni a tanulók időjárással kapcsolatos megfigyeléseit.
- Felismertetni az időjárási jelenségekben megjelenő törvényszerűségeket, kölcsönhatásokat.
- Megismertetni az időjárás elemeinek szerepét annak alakulásában.
- Ráébreszteni a tanulókat az időjárás változékonyságára és az éghajlat viszonylagos állandóságára.
- Bemutatni hazánk éghajlatának jellemzőit.
- Jártasságot kialakítani az éghajlattal kapcsolatos információk feldolgozásában (tematikus térképek, diagramok).
- A talaj jelentőségének felismertetése.
- A talajvédelem fontosságának megértetése.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A levegő hőmérséklete és mérése. 

A szél és a csapadék. 

Időjárási térképek 
vizsgálata. 

Az időjárás és az éghajlat. 

Hazánk éghajlata. 

A talaj és vizsgálata.	Megfigyelésekkel, észlelésekkel nyomon követni az időjárás elemeinek térbeli és időbeli változásait, kölcsönhatásait. 
Kísérletekkel alátámasztani a természetben tapasztalható jelenségeket, folyamatokat. 
A halmazállapot-változásokról tanultak összekapcsolása az időjárási jelenségekkel. 
Számítások: a hőmérséklet napi-, évi ingadozása, a középhőmérséklet. 
Tematikus térképek, diagramok elemzésével összegyűjtetni hazánk éghajlatának jellemzőit. 

A talaj összetevőinek vizsgálata. A talaj és a növénytermesztés összefüggéseinek felismertetése. A talaj védelmének indoklása. 
Rendszeres megfigyelések, mérések, vizsgálódások végeztetése önállóan és csoportmunkában, tanári segítséggel.	
III. Témakör: Hazánk: Magyarország
Célok:
- A tájékozódás kiterjesztése a magyarországi nagytájakra.
- A kialakulásukban résztvevő folyamatok megértetése.
- Összefüggések megláttatása a kialakulásuk folyamatai és mai felszínük között.
- Képet adni az egyes tájak felszínéről, éghajlati jellemzőiről, vizeiről, legfontosabb környezeti értékeiről.
- Az alapvető földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok térbeli elhelyezése.
- A földrajzi környezetre kifejtett egyéni, társadalmi hatások és a belőlük adódó problémák felismerése, a megoldási módok keresése.
- A hazai tájak természeti és társadalmi-gazdasági értékeinek megismertetésével a hazánkhoz való kötődés alakítása, a nemzettudat fejlesztése, Magyarország nemzetközi hírének megismertetése, tudatosítása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Hazánk a Kárpát-medencében. 
Az Alföld: 
Nagykunság, 
Hortobágy, 
Kiskunság, 
Mezőgazdaság és élelmiszeripar hazánk legnagyobb táján. 
Települések az Alföldön. 
A Kisalföld. 
Az Alpokalja. 
A Dunántúli-dombság. 
A Dunántúli-khg. 
Élet a hegységekben. 
A Balaton. 
Az Északi-khg. 
Élet az Északi-khg.-ben és a medencékben. 
Az adott tájaknál: a Hortobágyi - a Kiskunsági-, a Fertő-Hanság-, a Balaton-felvidéki-, az Őrségi-, az Aggteleki Nemzeti Park. 
(A többi a 6. évfolyamos természetismeret tananyagában: az erdő, a vizes élőhelyek, a mező életközösségeinél). 
Budapest.	Hazánk elhelyezése Közép-Európában, a Kárpát-medencében. 
A felszínfejlődés fő folyamatainak megértése a magyarországi tájak példáin. 
Kép kialakítása a nagytájakról, a földrajzi-környezeti tartalmú információk értelmezésével és feldolgozásával egyéni és csoportmunkában: 
- a lényeg kiemelésével, a hasonlóságok és különbségek észrevételével, 
- ábrák, képek, adatsorok, diagramok elemzésével, összehasonlításokkal, 
- tények, szöveges információk ábrázolásával, 
- következtetések megfogalmazásával. 
Az életmódban, szokásokban bekövetkezett változások érzékeltetése példák segítségével, megadott szempontokkal. 
A magyarországi nagytájak összehasonlítása. Hasonló és eltérő földrajzi jellemzőik megkerestetése. 
A társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatok kapcsolatainak, összefüggéseinek felismertetése példákon keresztül. 
Annak beláttatása, hogy a környezet megóvásáért mi is felelősek vagyunk. 
A személyes cselekvés gyakorlatának és lehetőségeinek vizsgálata konkrét példákon. 
Az alapvető szakkifejezések használata. A topográfiai fogalmak leolvasása a térképről, elhelyezése a munkatérképen. 
Gyűjtemények, tablók közös összeállítása közvetlen irányítással: 
- a magyarországi tájakról, településekről, 
- a nemzeti parkokról, a fővárosról.	
A tananyag feldolgozásához szükséges topográfiai fogalmak
Aggteleki-karszt, Alföld, Alpokalja, Ausztria, Bakony, Borsodi-medence, Börzsöny, Budai-hg., Bükk, Cserhát, Dunántúli-dombság, Dunántúli-khg., Duna-Tisza-köze, Dunazug-hegység, Északi-khg., Gellért-hegy, Hortobágy, Horvátország, János-hegy, Kárpát-medence, Kékes, Kisalföld, Kiskunság, Kőszegi-hg., Mátra, Mecsek, Mezőföld, Nagykunság, Pesti-síkság, Románia, Somogyi-dombság, Soproni-hg., Szerbia és Montenegró, Szlovákia, Szlovénia, Tiszántúl, Tolnai-dombság, Velencei-hg., Vértes, Visegrádi-hg., Zalai-dombság, Zempléni-hg.
Balaton, Bodrog, Csepel-sziget, Dráva, Duna, Fertő tó, Ipoly, Kis-Balaton, Kőrös, Maros, Mohácsi-sziget, Rába, Sajó, Sió, Szigetköz, Tihanyi-fsz., Tisza, Tisza-tó, Velencei-tó, Zagyva, Zala,
Aggteleki N. P., Balaton-felvidéki N. P., Balatonfüred, Budapest, Debrecen, Eger, Fertő-Hanság N. P., Győr, Hortobágyi N. P., Kiskunsági N. P., Kőszeg, Miskolc, Őrségi N. P., Pécs, Siófok, Sopron, Szeged, Veszprém.
Követelmények a tanév végén
A tanuló:
- ismerje a térkép ábrázolásmódja és a valóság közötti kapcsolatot,
- a térkép jelkulcsának használatával igazodjon el - elemi szinten - Magyarország domborzati-vízrajzi, közigazgatási és egyszerű tematikus térképein,
- ismerje az időjárási elemek területi, időbeli eltérései közötti összefüggéseket,
- fogalmazza meg, milyen az aktuális időjárás,
- tudjon különbséget tenni az időjárás és az éghajlat között,
- ismerje hazánk éghajlatának jellemzőit,
- ismerje fel a legfontosabb felszínformákat a valóságban és a térképen,
- tudja azonosítani leírások, jellemző álló- vagy mozgóképek alapján hazánk nagytájait. Értse a felszínük kialakításában résztvevő folyamatok egymásutániságát, egyidejűségét - összhatását,
- tudjon példákat mondani a hazai nagytájak természeti-társadalmi-környezeti értékeire,
- ismerje fel a környezetében tapasztalható környezetkárosító tevékenységeket, folyamatokat. Értse és tudja, hogy élő és élettelen környezetének állapotáért ő is felelős,
- használja megfelelő biztonsággal a szaknyelvet és az önálló ismeretszerzés megismert technikáit.
6. évfolyam
Évi óraszám: 37
Heti óraszám: 1
Javasolt óraterv
	Az órák felhasználása	
Témakörök	Új ismeretek 
elsajátítása	Ismétlés, 
gyakorlás	Helyi felhasználás, kiegészítő anyag, ellenőrzés	Összes óraszám	
I. Tájékozódás a Földön	10	3	3	16	
II. A változó felszín	12	2	3	17	
Év eleji, év végi ismétlés	-	4	-	4	
Összesen	22	9	6	37	
Alapozás az Ember a természetben műveltségi területen (környezetismeret): A természeti környezetnek, mint a világ védelemre szoruló részének értelmezése. Tájékozódás egyszerű forrásanyagokban - tanári segítséggel. A változások okainak megnevezése. Egyszerű képi és szöveges információk olvasása. Ismerkedés a természet megfigyelhető ciklusaival. A Föld alakjával kapcsolatos tudományos kép alapozása.
Elemi ismeretek gyűjtése az égitestekről. Egyéni és közösségi környezetvédelmi cselekvési formák kialakítása.
Az Ember és társadalom műveltségi területen: Az idő tagolására szolgáló kifejezések használata, viszonyítások.
I. Témakör: Tájékozódás a Földön
Célok:
- A tájékozódásról tanultak kiterjesztése a földgömbi ismeretek elsajátíttatásával.
- A tájékozódáshoz szükséges szempontok - irány és távolság - megerősítése a földrajzi fokhálózat megismertetésével, használtatásával.
- A térbeli elvonatkoztatás képességének továbbfejlesztése árnyaltabb és biztosabb képzetek kialakításával.
- A természettudományos gondolkodáshoz szükséges képességek alapozása a természeti folyamatok, összefüggések, törvényszerűségek megismertetésével.
- A kulcskompetenciákkal kapcsolatos képességek alapozása.
- Az értelmes, összefüggésekre épülő tanulás eljárásainak gyakoroltatása a tankönyvi és egyéb információhordozók felhasználásával.
- A tanulás iránti motiváció felkeltése, fenntartása örömteli tanulási élményekkel.
- A környezettudatos magatartás alapozása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Mi van a Föld felszínén? 

A szélességi körök. 
A hosszúsági körök. 
A földrajzi fokhálózat. 

Kontinensünk Európa, hazánk helye Európában. 

A nappalok és éjszakák váltakozása. 

Az évszakok váltakozása. 

Éghajlati övezetek. 
Az éghajlatalakító, módosító tényezők. 
Európa éghajlatai.	Bővíteni a tájékozódással kapcsolatos ismereteket a földrajzi fokhálózat megismertetésével. Hazánk földrajzi helyzetének meghatározása. A helymeghatározás lépéseinek begyakoroltatása. 
Megismertetni a tanulókat a Föld gömb alakjával és a gömb alak miatt kialakuló éghajlati övezetességgel. 
A Föld mozgásai és a napi, évi időszámítás közötti összefüggések megláttatása. 
A Föld Nap körüli keringésének és a tengelyferdeség szerepének felismertetése az évszakok kialakulásában. 
Az égitestek (Nap, Föld) helyzetének modellezése a különböző napszakokban és évszakokban. 
A Nap napi és évi látszólagos mozgásának megfigyeltetése az égbolton. 
Az éghajlati övezetek jellemzése. 
Az éghajlatot alakító tényezők hatásának megfigyelése: diagramokon, tematikus térképeken.	
II. Témakör: A változó földfelszín
Célok:
- Kibővíteni, rendszerezni a tanulók felszínformákra vonatkozó ismereteit.
- Felismertetni a földfelszín változásait okozó fizikai, kémiai jelenségeket.
- Megértetni a változások törvényszerűségeit a külső erők felszínformálása kapcsán.
- Megismertetni a felszínformák kialakulásának folyamatát, a talaj keletkezését.
- A környezetben lejátszódó folyamatok időbeliségének felismertetése.
- Észrevétetni az emberi tevékenység felszínformáló hatását.
- Alakítani a tanulók felelős magatartását a táj, a környezet értékeinek megóvása érdekében.
- Felkelteni érdeklődésüket a földrajzi-környezeti adottságok iránt.
- Az információhordozók használatában való begyakorlottság alakítása egyéni és csoportmunkák során.
- Az alapvető szakkifejezések megismertetése és helyes használatának gyakorlása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A hegységek keletkezése: 
- gyűrthegységek 
- röghegységek 
- vulkáni hegységek. 
A síkságok (alföldek) kialakulása. 
A földfelszín kőzetei. 
A kőzetek vizsgálata. 
A talaj keletkezése. 
Talajfajták. 
Folyóvizek, állóvizek. 
Felszín alatti vizek. 
A víz körforgása. 
A belső és a külső erők.	Oksági kapcsolatok felismertetése a fizikai, kémiai változások és a földrajzi jelenségek között. 
A földfelszínnel és kialakulásával kapcsolatos konkrét fogalmak kialakítása kísérletekkel, megfigyelésekkel, elemzésekkel, általánosításokkal. 
A fogalmak közötti kapcsolatok észrevétetése. Csoportosítások, rendszerezések végzése - tanári segítséggel. 
A földfelszín kialakulásában résztvevő folyamatok értelmezése, leírása - egyidejűségük, egymásutániságuk érzékeltetése. Rajzos ábrázolásuk. 
A szakkifejezések pontos használata. 
Tájékozottság alakítása az információhordozók önálló használatában: homokasztali munkákban, kép-, ábraelemzésekben, egyszerű kőzet- és talajvizsgálatokban, tematikus térképek olvasásában. 
Az együttműködés készségeinek alakítása az ismeretszerzésben, az ismeretek feldolgozásában, alkalmazásában.	
A tananyag feldolgozásához szükséges topográfiai fogalmak
Adriai-tenger, Afrika, Atlanti-óceán, Ausztrália, Antarktisz, Amerika, Ázsia, Csendes-óceán, Eurázsia, Európa, Fekete-tenger, Földközi-tenger, Indiai-óceán, Jeges-tenger, Kaszpi-tenger.
Alpok, Badacsony, Etna, Kárpátok, Pó-síkság, Román-alföld, Urál, Vezúv.
Burgenland, Erdély, Észak-, Nyugat-, Dél-, Kelet- és Közép-Európa, Felvidék, Kárpátalja, Vajdaság.
Baktérítő, Déli-sark, déli-sarkkör, Egyenlítő, Északi-sark, északi-sarkkör, Ráktérítő.
Követelmények a tanév végén
A tanuló:
- tudjon tájékozódni a Földön: a kontinensek és az óceánok egymáshoz viszonyított helyzetének meghatározásával, valamint a földrajzi fokhálózat segítségével,
- helyezze el Magyarországot Európában és a mérsékelt éghajlati övezetben,
- ismerje a Föld gömb alakja és az éghajlati övezetek kialakulása közötti oksági összefüggést,
- tudja megmagyarázni a Föld tengely körüli forgásával a nappalok-éjszakák váltakozását,
- ismerje fel a Nap-Föld viszonyának modellezése segítségével a Föld Nap körüli keringése (a tengelyferdeség) és az évszakok kialakulása közötti összefüggést,
- tudjon példákat mondani a földfelszín kialakulásában, a talaj keletkezésében résztvevő folyamatokra. Ismerje fel egymásutániságukat vagy egyidejűségüket,
- ismerje a felszín, az éghajlat és a folyók jellemzői közötti összefüggéseket,
- ismertesse a víz körforgásának, a külső erők munkájának folyamatait,
- ismerjen fel néhány jellemző kőzetet,
- legyen képes mérések, vizsgálódások önálló végzésére megadott szempontok alapján egyénileg és csoportosan.
Kimeneti követelmények a 6. évfolyam végén
A 6. évfolyam végén a tanuló:
- tudjon tanári segítséggel méréseket, vizsgálódásokat végezni, tapasztalatait a megadott szempontok alapján összegezni,
- ismerje fel, mondjon példákat a megismert kölcsönhatásokra, ok-okozati összefüggésekre,
- legyen jártas a földrajzi-környezeti tartalmú információk értelmezésében, feldolgozásában: a lényeg kiemelésében, hasonlóságok és különbségek észrevételében; adatok, adatsorok, diagramok, ábrák elemzésében, tények, információk ábrázolásában,
- tudjon egyszerű térképvázlatokat készíteni,
- tájékozódjon elemi szinten a térképen - Magyarország térképén, a földgömbön - a földrajzi fokhálózat segítségével,
- használja a térképet egyszerű földrajzi ismeretek megszerzésére,
- ismerje Magyarország nagytájainak leglényegesebb jellemzőit,
- tudjon példákat mondani a hazai tájak természeti és társadalmi-gazdasági-környezeti értékeire,
- tudja felsorolni, a földgömbön megmutatni a kontinenseket, óceánokat,
- tudjon szemléletes képet adni az éghajlati övezetekről,
- lássa be a természet védelmének fontosságát. Nyilvánuljanak meg szokásaiban, viselkedésében a természetvédő magatartás elemei.
7. évfolyam
Évi óraszám: 55,5
Heti óraszám: 1,5
Javasolt óraterv
	Az órák felhasználása	
Témakörök	Új ismeretek 
elsajátítása	Ismétlés, 
gyakorlás	Helyi felhasználás, kiegészítő anyag, ellenőrzés	Összes óraszám	
I. Tájékozódás a földtörténeti időkben	3	-	-	3	
II. Európán kívüli kontinensek					
Afrika, Ausztrália, Antarktisz	6	1	2	9	
Afrika	7	1	2	10	
Ázsia	8	1	2	11	
III. Európa (É-, Ny-, D-, Kelet-Európa) és Oroszország	15	2	2	19	
Év eleji, év végi ismétlés	-	3	-	3	
Összesen:	39	8	8	55	
Célok:
- A tanulók világképének, földrajzi-környezeti gondolkodásának alapozása, meglévő ismereteik továbbfejlesztése, elmélyítése, differenciálása.
- A környezet kölcsönhatásaiban és a regionális kérdésekben való tájékozottság fejlesztése:
- a kontinensek természetföldrajzi jellemzőinek megismertetésével,
- a legjelentősebb országok, országcsoportok és tipikus tájaik bemutatásával,
- a természeti adottságok - települések - életmód - gazdálkodás összefüggéseinek vizsgálatával,
- a társadalmi-gazdasági életben jelenlévő többirányú függőség bemutatásával,
- a gazdasági körülmények, hagyományok és az adott helyen élő emberek gondolkodásmódja, világszemlélete közötti kapcsolatok felismertetésével.
A földi környezet értésén, ismeretén és a belső motivációkon alapuló környezettudatos magatartás, életmód alapozása.
A földrajzi-környezeti tudás folyamatos gyarapítására irányuló igény fejlesztése.
A kulcskompetenciákkal kapcsolatos alapkészségek alakítása.
Gyakorlottság a földrajzi-környezeti tartalmú információhordozók kiválasztásában, az információk feldolgozásában egyénileg és csoportosan.
I. Témakör: Tájékozódás a földtörténeti időkben
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A földtörténet időegységei, eseményei.	A földtörténeti múlt eseményeinek időrendbe helyezése. A földtörténeti folyamatok időtartamának összehasonlítása a történelmi időszámítással.	
II. Témakör: Európán kívüli kontinensek
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Afrika. 
Helyzete, népessége. 
Kialakulása, felszíne. 
Éghajlata, természetes 
növénytakarója, vizei. 
A trópusi Afrika 
mezőgazdasága. 
Ásványkincsek és 
hasznosításuk. 
Ausztrália, Óceánia. 
Sarkvidékek. 
Amerika. 
Fekvése, benépesülése, 
népessége. 
Kialakulása, felszíne. 
A természetföldrajzi övezetesség a kontinensen. 
Az USA. 
Mexikó. 
Brazília. 
Ázsia. 
Fekvése, népessége. 
Kialakulása, felszíne. 
Földrajzi övezetesség. 
Ázsiában. 
Kína. 
Japán. 
Dél-Ázsia. 
India. 
DK-Ázsia. 
DNy-Ázsia.	A jellegzetes földi képződmények, alapvető természeti és társadalmi jelenségek, folyamatok, összefüggések felismertetése az egyes kontinenseken. 
A természetföldrajzi és regionális társadalmi-gazdasági folyamatok egymásutániságának, időbeli fejlődésének bemutatása példákon. 
A földrészek, tipikus tájak, országok természeti és társadalmi jellemzőinek, kölcsönhatásainak, összefüggéseinek értelmezése. 
A gazdasági élet jelenségeinek, kölcsönhatásainak felismertetése. 
A társadalmi-gazdasági élet eseményei és az egyes országok fejlődése közötti kapcsolat megérttetése. 
Gazdasági mutatók összehasonlításával hasonlóságok, különbségek kiemelése. 
A népek természeti és gazdasági körülményei, hagyományai és a gondolkodásmódjuk, világszemléletük összefüggéseinek felismertetése. 
Az emberi tevékenységek okozta környezetkárosító folyamatok és megelőzésük, elhárításuk lehetőségeinek bemutatása. Példákkal alátámasztani a nemzetközi összefogás szükségességét. 
Tájékozódás a különböző méretarányú, tartalmú és tematikus földrajzi térképeken. 
Az eligazodáshoz szükséges topográfiai fogalmak ismerete, elhelyezése a térképen. Jellemzők megfogalmazása. 
Az egyéb földrajzi információhordozók kiválasztására, használatára való képesség alakítása.	
III. Témakör: Európa (É-, Ny-, D-, Kelet-Európa) és Oroszország
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Európa fekvése, felosztása, népessége. 
A kontinens természetföldrajzi képe. 
Az Európai Unió általános jellemzői. 
Észak-Európa országainak hasonló és eltérő társadalomföldrajzi képe. 
Franciaország. 
Nagy-Britannia, Egyesült Királyság. 
Átalakuló ipari körzetek 
Ny-Európában. 
Dél-Európa országainak társadalomföldrajzi képe. 
Olaszország. 
Spanyolország. 
A Balkán-térség földrajzi adottságai. 
Horvátország, Szerbia és Montenegró. 
Kelet-Európa társadalomföldrajzi képe. 
Ukrajna. 
Oroszország - két kontinens országa.	Könyvtárhasználat, újságok, tájékoztató kiadványok felhasználása, adatgyűjtés az internetről. 
Vizsgálódás a föld- és környezettudományok szempontjai szerint: grafikonokkal, adatsorok elemzésével. 
A megfigyelések, ismeretek szóbeli megfogalmazása szakkifejezések használatával. Kifejezésük írásban, rajzban. Ábrázolásuk grafikusan és egyszerű térképeken. 
Kiselőadások, leírások készítése, viták; tablók összeállítása.) 
Véleményalkotás a megfigyelések alapján. 
A környezetben történő események reális értékelése. 
Az országok megismeréséhez használatos algoritmusok kialakítása, bővítése. 
A speciális földrajzi adottságok megismertetéséhez: szempontok megadása, gyűjtőmunkák, elemzések készítése. 
Az újságok híreiben hazánk és a szomszédos országok társadalmi, gazdasági kapcsolatainak nyomon követése, példák keresése. 
Adatok ábrázolása, összehasonlítása.	
A tananyag feldolgozásához szükséges topográfiai fogalmak
A kontinenseknél felsoroltak már nem szerepelnek az országoknál. A kiemelt országokat vastag betűk jelzik.
Eurázsiai-hegységrendszer, Pacifikus-hegységrendszer
Afrika: Gibraltári-szoros, Guineai-öböl, Madagaszkár, Szuezi-csatorna, Vörös-tenger, Atlasz, Dél-afrikai-magasföld, Etióp-, Kelet-afrikai-magasföld, Kilimandzsáró-csoport, Kongó-medence, Szahara, Szudán.
Dél-afrikai Köztársaság, Egyiptom, Kairó, Kongó, Niger, Nílus, Száhel-övezet, Viktória-tó, Zambézi, Tanganyika-tó.
Ausztrália, Óceánia, sarkvidékek: Antarktisz, Arktisz, Ausztrál-alföld, Murray, Nagy-Korallzátony, Nagy-Vízválasztó-hg., Ny-ausztráliai-ősföld, Új-Guinea, Új-Zéland.
Ausztrál Államszövetség, Canberra, Melbourne, Sydney.
Amerika: Antillák, Észak-, Dél-, Közép-Amerika, Floridai-fsz., Golf-áramlás,
Grönland, Hawaii-szigetek, Jeges-tenger, Kaliforniai-félsziget, Karib-szigetek, Labrador-félsziget, Latin-Amerika, Mexikói-öböl, Panama-csatorna.
Amazonas-medence, Andok, Appalache-hegység, Brazil-felföld, Guyanai-hegyvidék, Kanadai-ősföld, Kordillerák, Mexikói-fennsík, Mississippi-alföld, Parana-alföld, Patagónia, Préri, Sziklás-hegység.
Amazonas, Colorado, Mississippi, Nagy-tavak, Parana, La Plata, Szent Lőrinc-folyó.
Amerikai Egyesült Államok: Alaszka, Washington, Chicago, New York, Houston, New Orleans, Los Angeles, San Francisco.
Argentína: Buenos Aires.
Kanada: Ottawa.
Kuba.
Venezuela.
Mexikó: Mexikóváros.
Brazília: Brazíliaváros, Sao Paulo, Rio de Janeiro.
Ázsia: É-, Belső-, K-, D-, DK-, DNy-Ázsia.
Arab-, Hindusztáni-, Indokínai-félsziget, Indonéz-szigetvilág, Fülöp-szigetek, Japán-szigetek, Japán-tenger, Jeges-tenger.
Kaszpi-tenger, Kis-Ázsia, Koreai-félsziget, Maláj-félsziget, Perzsa-öböl.
Altáj, Arab-ősföld, Csomolungma, Dekkán-fennsík, Dél-kínai-hegyvidék, Himalája,
Közép-szibériai-fennsík, Pamír, Tien-san, Urál.
Gobi, Hindusztáni-alföld, Kaszpi-mélyföld, Kínai-alföld, Mezopotámia-alföld, Nyugat-szibériai-alföld, Szibéria, Tibet.
Aral-tó, Jangce, Indus, Gangesz, Jenyiszej, Léna, Ob, Sárga-folyó, Tigris, Urál-folyó, Bajkál-tó.
India: Új-Delhi, Calcutta, Mumbai; Indonézia, Irak: Bagdad; Irán, Izrael,
Japán: Tokió, Oszaka.
Kína: Peking, Sanghaj, Kanton, Hongkong.
Koreai-Köztársaság: Szöul.
Szaud-Arábia, Szingapúr, Tajvan, Thaiföld, Törökország: Ankara, Isztambul.
Európa: Balti-tenger, Északi-tenger, Fekete-tenger, Földközi-tenger, Adriai-tenger, Jeges-tenger, La Manche.
Appennini-félsziget, Balkán-félsziget, Boszporusz, Brit-szigetek, Ciprus, Észak-atlanti-áramlás, Izland, Kréta, Pireneusi-félsziget, Skandináv-félsziget, Szicília.
Alpok, Appenninek, Balkán-hg., Balti-ősföld, Bretagne, Dinári-hg., Etna, Finn-tóvidék, Francia-középhegység, Kárpátok, Kárpát-medencevidék, Kaukázus, Mont Blanc, Német-középhegység, Pennine-hg., Pireneusok, Skandináv-hg., Urál, Vezúv.
Donyec-medence, Germán-alföld, Holland-mélyföld, Kelet-európai-síkság, Mezeta, Lengyel-alföld, Londoni-medence, Párizsi-medence.
Dnyeper, Don, Duna, Elba, Ladoga-tó, Loire, Pó, Rajna, Rhőne, Szajna, Temze, Urál folyó, Volga.
Észak-, Nyugat-, Dél-, Kelet-Európa, Közép-Európa.
A fentieken kívül, országonként
Albánia: Tirana, Belgium: Brüsszel. Bosznia-Hercegovina: Sarajevo. Bulgária: Szófia. Dánia: Koppenhága. Észtország. Fehéroroszország: Minszk. Finnország: Helsinki.
Franciaország: Lotaringia, Párizs, Marseille, Le Havre, Lyon, Strasbourg. Görögország: Athén. Hollandia: Amszterdam, Hága, Rotterdam.
Horvátország: Dalmácia, Száva, Zágráb, Dubrovnik, Fiume (Rijeka).
Írország: Dublin. Izland: Reykjavík. Lettország. Litvánia. Luxemburg. Macedónia: Skopje. Moldova: Chişinâu.
Nagy-Britannia Egyesült Királyság: Anglia, Skócia, Wales, Észak-Írország, London, Birmingham, Glasgow, Manchester.
Norvégia: Osló.
Olaszország: Róma, Genova, Milánó, Nápoly, Torino, Vatikán, Velence.
Oroszország: Moszkva, Murmanszk, Novoszibirszk, Szentpétervár, Volgográd.
Portugália: Lisszabon.
Spanyolország: Madrid, Barcelona.
Svédország: Stockholm, Göteborg.
Szerbia és Montenegro: Podgorica, Vajdaság, Belgrád, Szabadka, Újvidék.
Ukrajna: ÉK-i Kárpátok, Kárpátalja, Kijev, Beregszász, Csap, Munkács, Odessza, Ungvár, Vereckei-hágó.
Követelmények a tanév végén
A tanuló:
- ismerje a kontinensek fő természetföldrajzi vonásait. Tudja ezeket a fekvés, felszín, kialakulás és a földrajzi övezetesség összefüggésrendszerében vizsgálni,
- tudja értelmezni az egyes földrészek, tájak, országok természeti és társadalmi jellemzőinek összefüggéseit, kölcsönhatásait,
- ismerje a kontinensek, tipikus tájak és országok regionális sajátságait, a közöttük lévő hasonlóságokat, különbségeket, kapcsolataik rendszerét,
- támassza alá példákkal a gazdasági élet jelenségeinek kölcsönhatásait,
- ismerjen a tanult térségben környezetkárosító folyamatokat, tevékenységeket és az elhárításukra (megelőzésükre) tett intézkedéseket,
- tudja használni a térképet információszerzésre a szemléleti- és tanári segítséggel az okfejtő térképolvasás szintjén,
- mutassa meg (jelölje be kontúrtérképen) a tanult topográfiai fogalmakat, kapcsolja hozzájuk jellemző földrajzi tartalmukat.
8. évfolyam
Évi óraszám: 55,5
Heti óraszám: 1,5
Javasolt óraterv
	Az órák felhasználása	
Témakörök	Új ismeretek 
elsajátítása	Ismétlés, 
gyakorlás	Helyi 
felhasználás, 
kiegészítő anyag, 
ellenőrzés	Összes 
óraszám	
I. Közép-Európa	11	1	1	13	
II. Hazánk a Kárpát-medencében	7	1	1	9	
III. Fejlődésünk társadalmi alapjai	5	1	1	7	
I V. A hazai tájakon	10	1	2	13	
V. A magyar gazdaság	7	1	1	9	
Év eleji, év végi ismétlés	-	4	-	4	
Összesen:	40	9	6	55	
Célok:
- A tanulók világképének, környezeti gondolkodásának továbbfejlesztése Közép-Európa, a Kárpát-medence és Magyarország ismeretanyagának elsajátíttatásával.
- A természeti- és társadalmi folyamatokban való tájékozottság bővítése az európai természeti, társadalmi, kulturális és tudományos értékek megismertetésével.
- A környezet kölcsönhatásaiban és a regionális kérdésekben való tájékozottság fejlesztése.
- A reális alapokon nyugvó nemzet- és Európa-tudat kialakítása, a hazához való kötődés formálása:
- Közép-Európa és a Kárpát-medence természetföldrajzi- és társadalomföldrajzi összefüggéseinek megismertetésével,
- a kontinensrész legfontosabb országainak, tipikus tájainak tárgyalásával,
- a különböző népek, nemzetiségek, társadalmi csoportok értékei, életmódja iránti érdeklődés, a másság tiszteletének kialakításával,
- Magyarország kedvező és kedvezőtlen természeti adottságainak társadalmi-gazdasági lehetőségeinek, nemzeti értékeinek, a világban elfoglalt helyének bemutatásával.
- A tanulók környezetféltő szemléletének, környezetet óvó magatartásának formálása a Kárpát-medence és a haza környezeti értékeinek megismertetésével - a közösségeik, országuk, régiójuk problémáinak megoldásában való részvétel szándékának felébresztésével - és az aktív részvétel készségeinek fejlesztésével.
I. Témakör: Közép-Európa tájainak és országainak természet- és társadalomföldrajza
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	

Közép-Európa természeti képe és társadalomföldrajzi vonásai. 

Németország. 
Lengyelország. 
Csehország. 
Az Alpok és az alpi országok. 
Ausztria, Szlovénia. 
A Kárpátok és országai: 
Szlovákia, 
Románia.	Az egyes tájak, országok természeti és társadalmi jellemzőinek, azok összefüggéseinek értelmezése. 
Annak felismertetése - példákon keresztül -, hogy az egyes népek természeti és gazdasági körülményei, hagyományai hogyan befolyásolhatják gazdasági fejlődésüket, gondolkodásmódjukat. 
A gazdasági élet jelenségeiben, folyamataiban megnyilvánuló kölcsönhatások felismertetése, egyszerű értelmezése. 
A társadalmi-gazdasági különbségek vizsgálata tematikus térképek, diagramok, adatok, adatsorok elemzésével. Gazdasági mutatók összehasonlítása. 
Gyűjtőmunka az emberi tevékenységek által okozott környezetkárosító folyamatokról. 
Tájékozódás a környezetkárosító hatások elhárítására irányuló nemzetközi erőfeszítésekről. 
A topográfiai fogalmak elhelyezése körvonalas munkatérképeken.	
II. Témakör: Hazánk a Kárpát-medencében
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Magyarország helyzete Európában és a Kárpát-medencében. 
A földtörténeti múlt eseményei hazánk földjén. 

Átmeneti jellegű éghajlat. 

Vizek a mélyben és a felszínen. 
Küzdelem a vizek ellen, harc a vizekért. 

Erdős pusztából kultúrtáj. 

Környezetünk állapota és védelme.	Magyarország földjének részletes megismertetése, kitekintéssel a Kárpát-medence egészére. 
Eligazodás a földtörténeti múltban és magyarországi képződményeiben folyamatábrák, táblázatok, tematikus térképek felhasználásával. 
Az időjárás és éghajlat elemeinek tanulmányozása tematikus térképeken, éghajlati diagramokon. Időjárási előrejelzések elemzése, következtetések. 
A folyók jellemzőinek összevetése a domborzati térképekkel, a vízgyűjtő területek éghajlati adottságaival. 
Gyűjtőmunka a vízgazdálkodással kapcsolatos tervekről, létesítményekről. 
Környezetvédelmi felhívás, plakát készítése a környezetben található növény- és állatritkaságokról. Vizsgálatok, kísérletek végzése a talajalkotók kimutatására. 
A közvetlen környezet víz-, levegő-, talajszennyező forrásainak felderítése, kiselőadás összeállítása a gyűjtött anyagból.	
III. Témakör: Fejlődésünk társadalmi alapjai
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Népesedési folyamatok. 
A magyar népesség és 
elhelyezkedése. 
Településhálózatunk: 
- a falvak és tanyák, 
- a városok. 
Budapest.	A környezetben szerzett tapasztalatok, köznapi földrajzi-környezeti ismeretek megfogalmazása, valamint egyszerű társadalomtudományos magyarázata. 
Települések alaprajzának vizsgálata. 
Korfa értelmezése. 
Statisztikai adatok feldolgozása, ábrázolása. 
Eligazodás, válogatás tanári segítséggel a különböző információs anyagokban és ezek gyűjteményeiben.	
IV. Témakör: A hazai tájakon
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Legnagyobb tájunk 
az Alföld. 

Löszvidékek, hordalékkúpok, árterek és 
gazdaságuk. 

A Kisalföld. 
Az Alpokalja. 
A Dunántúli-dombság. 
A Dunántúli-középhegység. 
Az Északi-középhegység. 

Nemzeti parkjaink.	A hazai tájakra vonatkozó földrajzi-környezeti tartalmú információk értelmezése és feldolgozása tanári irányítással, egyénileg és csoportosan: 
- a lényeg kiemelése szövegből, összehasonlítások, az információk csoportosítása és rendszerezése, 
- adatok, adatsorok, diagramok, ábrák elemzése, 
- tények, szöveges információk ábrázolása, 
- vázlat készítése, 
- következtetések levonása, 
- gyűjtemények, tablók összeállítása, 
- képek elemzése. 

A hazai tájak természeti és társadalmi-gazdasági értékeinek megismerése, bemutatása. 
Riport készítése egy nemzeti parkról. 
A hazához való kötődés érzelmeinek alakítása.	
V. Témakör: A magyar gazdaság
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A magyar nemzetgazdaság az Európai Unióban. 
Az energiagazdaság. 
A gépipar, a vegyipar. 
A mezőgazdaság. 
Az élelmiszergazdaság. 
A közlekedés, szállítás. 
Az idegenforgalom. 

Külkereskedelmi kapcsolataink. 

Régiók Magyarországon.	A gazdasági élet jelenségeiben, folyamataiban megnyilvánuló kölcsönhatások felismerése, egyszerű értelmezése. 
A magyar gazdaság helyének, kapcsolatrendszerének megismerése, bemutatása. 
Statisztikai adatok feldolgozása a gazdasági élet jellemzőinek, változási tendenciáinak előrejelzése. 
A hazai társadalmi-gazdasági élet földrajzi jellegzetességeinek felismerése tanári irányítással aktualitások alapján. 
Gazdasági adatok ábrázolása diagramokon, grafikonokon. 
Az egyes hazai országrészek - régiók - hasonló és eltérő földrajzi jellemzőinek érzékeltetése, azok okainak megkeresése. 
A magyarországi védett természeti, kulturális, néprajzi, gazdaságtörténeti értékek megismerése, bemutatása tablókon. 
Környezetünk problémáinak, hazai és regionális kapcsolatainak feltárása: szemelvények, adatok elemzésével, tömegkommunikációs források felhasználásával. 
Leírások, beszámolók készítése a megfigyelésekről.	
A tananyag feldolgozásához szükséges topográfiai fogalmak országonként
Németország: Germán-alföld, Német-középhegység, Rajna, Sváb-Bajor-medence, Duna, Elba, Rajna-Majna-Duna vízi út.
Berlin, Bonn, Bréma, Drezda, Duisburg, Frankfurt, Hamburg, Halle, Köln, Lipcse, München, Ruhr-vidék, Stuttgart.
Lengyelország: Lengyel-alföld, Lengyel-középhegység, Visztula, Odera, Varsó, Gdańsk, Katowice, Krakkó, Szilézia.
Csehország: Cseh-medence, Érchegység, Morva-medence, Szudéták, Elba, Moldva.
Prága, Brno, Karlovy Vary, Plzeň, Ostrava.
Ausztria: Bécsi-medence, Grazi-medence, Keleti-Alpok, Duna, Bécs, Burgenland, Graz, Linz, Salzburg.
Horvátország: Dinári-hg., Száva, Ljubjana, Eszék.
Svájc: Bern, Genf.
Szlovákia: Északnyugati-Kárpátok, Csallóköz, Magas-Tátra, Szlovák-érchegység, Duna, Vág, Pozsony, Kassa, Révkomárom.
Szlovénia: Keleti-Alpok, Karszt, Száva, Ljubjana.
Románia: Erdélyi-középhegység, Erdélyi-medence, Hargita, Kazán-szoros, Keleti-, Déli-Kárpátok, Moldova, Román-alföld, Duna, Körös, Maros, Olt, Szamos, Gyilkos-tó.
Bukarest, Arad, Brassó, Constanţa, Kolozsvár, Marosvásárhely, Nagyvárad, Ploieşti, Székelyföld, Székelyudvarhely, Temesvár.
Magyarország: Balaton, Bodrog, Csepel-sziget, Dráva, Duna, Dunántúl, Dunakanyar, Fertő tó, Hernád, Hévízi-tó, Ipoly, Kárpát-medence, Kelet-Közép-Európa, Keleti-főcsatorna, Kis-Balaton, Körös, Margit-sziget, Maros, Mohácsi-sziget, Mura, Nyugati-főcsatorna, Rába, Sajó, Sió, Szamos, Szentendrei-sziget, Szigetköz, Tihanyi-fsz., Tisza, Tisza-tó, Velencei-tó, Visegrádi-szoros, Zagyva, Zala.
Alföld: Tiszántúl, Duna-Tisza-köze, Mezőföld, Mátraalja, Bükkalja.
Bácskai-löszhát, Beregi-síkság, Bodrogköz, Dráva-melléke, Duna-Dráva N. P., Hajdúság, Hortobágy, Hortobágyi N. P., Jászság, Kiskunság, Kiskunsági N. P., Körös-Maros N. P., Körösök-vidéke, Maros-Körös-köze, Nagykunság, Nyírség, Pesti-síkság, Sárköz, Solti-síkság, Szatmári-síkság.
Algyő, Baja, Békéscsaba, Cegléd, Debrecen, Dunaújváros, Gyula, Hajdúszoboszló, Hódmezővásárhely, Jászberény, Kaba, Kalocsa, Karcag, Kecskemét, Makó, Mohács, Nyíregyháza, Martfű, Orosháza, Paks, Szeged, Székesfehérvár, Szolnok, Tiszaújváros, Százhalombatta, Törökszentmiklós.
Kisalföld: Győri-medence, Mosoni-síkság, Rábaköz, Marcal-medence,
Ság, Somló, Hanság, Kis-Duna, Mosoni-Duna, Marcal, Fertő-Hanság N. P.,
Ács, Esztergom, Győr, Hegyeshalom, Komárom, Lábatlan, Mosonmagyaróvár, Nyergesújfalu, Pannonhalma, Petőháza, Répcelak.
Alpokalja: Nyugat-magyarországi-peremvidék, Göcsej, Kemeneshát, Kőszegi-hg., Őrség, Soproni-hg., Zalai-dombság, Zala.
Balf, Bük, Kőszeg, Nagykanizsa, Sárvár, Sopron, Szentgotthárd, Szombathely, Zalaegerszeg.
Dunántúli-dombság, Tolnai-dombság, Somogyi-dombság, Külső-Somogy, Belső-Somogy, Szekszárdi-dombság, Mecsek, Villányi-hg., Baranyai-dombság, Balaton.
Beremend, Kaposvár, Komló, Nagyatád, Nagykanizsa, Pécs, Siófok, Szekszárd, Szigetvár, Zalakaros, Őrségi N. P.
Dunántúli-középhegység: Badacsony, Bakony, Balaton-felvidék, Balaton-felvidéki N. P., Budai-hg., Dunazug-hegység, Gerecse, Móri-árok, Pilis, Tapolcai-medence, Velencei-hg., Vértes.
Ajka, Balatonfüred, Dorog, Esztergom, Harkány, Hévíz, Keszthely, Pápa, Szentendre, Tata, Tatabánya, Tihany, Várpalota, Veszprém.
Északi-középhegység: Aggteleki-karszt, Baradla-barlang, Borsodi-medence, Börzsöny, Bükk, Bükk-fennsík, Cserehát, Cserhát, Hegyalja, Kékes, Mátra, Nógrádi-medence, Tokaj-Eperjesi-hg., Visegrádi-hg., Zempléni-hg., Aggteleki N. P., Bükki N. P., Balassagyarmat, Eger, Gyöngyös, Hatvan, Hollókő, Hollóháza, Kazincbarcika, Miskolc, Ózd, Salgótarján, Sárospatak, Vác, Visonta, Visegrád, Záhony.
Budapest - Budapesti agglomeráció, Magyarország megyéi.
Közép-magyarországi, nyugat-dunántúli-, közép-dunántúli-, dél-dunántúli-, észak-magyarországi-, észak-alföldi-, dél-alföldi-régió.
Követelmények a tanév végén
A tanuló:
- ismerje Közép-Európa regionális sajátosságait; a Kárpát-medencevidék tipikus tájait és Magyarország fő természeti-társadalmi-gazdasági jellemzőit, jelenségeit, folyamatait és összefüggéseit,
- tudja értelmezni és példákkal alátámasztani a kontinensrész sajátos gazdasági fejlődésének meghatározó összetevőit; a történelmi és a politikai változások, a történelmi hagyományok szerepét a társadalmi-gazdasági életben,
- támassza alá példákkal az eltérő életfeltételeket és életmódokat, a társadalom tájformáló szerepét Közép-Európában, illetve a Kárpát-medencében,
- tudja összehasonlítani és indokolni Közép-Európa országainak fejlettségét,
- értse az együttműködés szükségességét a régió és az Európai Unió tagállamai között,
- ismerje a térség környezeti állapotát károsító folyamatokat, tevékenységeket, s tudjon példákat mondani a megelőzés, az elhárítás lehetőségeire,
- indokolja az összefogás szükségességét hazánk és a közép-európai országok között; bizonyítsa példákkal sokoldalú kapcsolataikat, kötődésüket, egymásra utaltságukat társadalmi-gazdasági-környezetvédelmi kérdésekben,
- ismerje a régió népeinek, nemzetiségeinek, különféle társadalmi csoportjainak jellegzetességeit, értékeit, hagyományait,
- ismerje hazánk társadalmi-gazdasági adottságait és lehetőségeit, integrációs törekvéseit, nemzetközi kapcsolatait,
- legyen képes aktuális információk gyűjtésére megadott téma és szempontok szerint; szemelvények, adatok elemzésére, megfigyelésekre, következtetések levonására, önálló vélemény megfogalmazására,
- használja a térképet információszerzésre a szemléleti és a logikai térképolvasás szintjén egyaránt,
- tudja megmutatni térképen, bejelölni kontúrtérképen a tanult topográfiai fogalmakat és kapcsolja hozzájuk a jellemző földrajzi tartalmakat,
- ábrázolja ismereteit rajzokkal, térképvázlatok kiegészítésével, készítésével.
Kimeneti követelmények a 8. évfolyam végén
- Ismerje a tanuló a földi képződményeket, az alapvető természeti és társadalmi jelenségeket, folyamatokat, összefüggéseket.
- Értse a természetföldrajzi és regionális társadalmi-gazdasági folyamatok egymásutániságát, időbeli fejlődését.
- Tudja értelmezni az egyes földrészek, tájak, a megismert országok természeti és társadalmi jellemzőinek kölcsönhatásait, összefüggéseit.
- Ismerje fel a kontinensek, tipikus tájak és országok regionális sajátosságait.
- Értse meg, hogy a népek természeti és gazdasági körülményei, hagyományai meghatározzák gondolkodásmódjukat, gazdasági helyzetüket, világszemléletüket.
- Lássa, hogy az emberek különböznek egymástól, de emberi voltukban egyenrangúak.
- A hazai tájakhoz való kötődés érdekében ismerje természeti és társadalmi értékeinket, valamint a természeti tényezők hatásait és földrajzi összefüggéseit a Kárpát-medence népeinek elhelyezkedésében, hagyományaiban, településeiben és gazdasági életében.
- Ismerje az emberi tevékenységek okozta környezetkárosító folyamatok példáit és megelőzésük, elhárításuk lehetőségeit.
- Tudjon példákat mondani a nemzetközi összefogásra, együttműködésre. Az általános iskola befejezésekor legyen képes az önálló szemléleti és - tanári segítséggel - az okfejtő térképolvasásra, a különböző méretarányú és tartalmú térképeken. Ismerje az eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmakat, tudjon hozzájuk tartalmi jellemzőket kapcsolni.
- Tudja kiválasztani és használni a földrajzi és egyéb információhordozókat.
- Alkalmazza biztonsággal a szakkifejezéseket.
- Ábrázolja ismereteit egyszerű térképeken, rajzokban.
- Megfigyeléseit, tapasztalatait tudja értelmezni, értékelni, alkosson azok alapján véleményt.
9. évfolyam
Kimeneti követelmények a 8. osztály végén
- Ismerje a tanuló a földi képződményeket, az alapvető természeti és társadalmi jelenségeket, folyamatokat, összefüggéseket.
- Értse a természetföldrajzi és regionális társadalmi-gazdasági folyamatok egymásutániságát, időbeli fejlődését.
- Tudja értelmezni az egyes földrészek, tájak, a megismert országok természeti és társadalmi jellemzőinek kölcsönhatásait, összefüggéseit.
- Ismerje fel a kontinensek, tipikus tájak és országok regionális sajátosságait.
- Értse meg, hogy a népek természeti és gazdasági körülményei, hagyományai meghatározzák gondolkodásmódjukat, gazdasági helyzetüket, világszemléletüket.
- Lássa, hogy az emberek különböznek egymástól, de emberi voltukban egyenrangúak.
- A hazai tájakhoz való kötődés érdekében ismerje természeti és társadalmi értékeinket, valamint a természeti tényezők hatásait és földrajzi összefüggéseit a Kárpát-medence népeinek elhelyezkedésében, hagyományaiban, településeiben és gazdasági életében.
- Ismerje az emberi tevékenységek okozta környezetkárosító folyamatok példáit és megelőzésük, elhárításuk lehetőségeit.
- Tudjon példákat mondani a nemzetközi összefogásra, együttműködésre. Az általános iskola befejezésekor legyen képes az önálló szemléleti és - tanári segítséggel - az okfejtő térképolvasásra, a különböző méretarányú és tartalmú térképeken. Ismerje az eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmakat, tudjon hozzájuk tartalmi jellemzőket kapcsolni.
- Tudja kiválasztani és használni a földrajzi és egyéb információhordozókat.
- Alkalmazza biztonsággal a szakkifejezéseket.
- Ábrázolja ismereteit egyszerű térképeken, rajzokban.
- Megfigyeléseit, tapasztalatait tudja értelmezni, értékelni, alkosson azok alapján véleményt.
Évi óraszám: 74
Heti óraszám: 2
Javasolt óraterv
	Az órák felhasználása	
Témakörök	Új ismeretek 
elsajátítása	Ismétlés, 
gyakorlás	Helyi 
felhasználás, 
kiegészítő anyag, 
ellenőrzés	Összes 
óraszám	
I. Tájékozódás a kozmikus környezetben. A térkép	11	1	1	13	
II. A földi szférák. A kőzetburok. A vízburok. A levegőburok	27	3	4	34	
III. A természetföldrajzi övezetesség	9	1	2	12	
IV. A természeti és a társadalmi-gazdasági kapcsolatrendszerek	8	1	2	11	
Év végi összefoglalás	-	-	-	4	
Összesen:	55	6	9	74	
Célok:
- Az általános iskolai tantárgyi előzményekre tudatosan építve, az ismeretek alkalmaztatásával elősegíteni, hogy a tanulók megismerjék a Földet, mint bolygót és az emberiség életterét, annak természetföldrajzi sajátosságait, jelenségeit, fő folyamatait.
- Képessé tenni őket általánosításra, szintetizálásra, a jelenségek és folyamatok átfogó rendszerként való értelmezésére.
- A környezet természeti és társadalmi kölcsönhatásainak, összefüggéseinek feltárásával a tanulók környezettudatos gondolkodásának és tájékozottságának fejlesztése:
- a kozmikus környezet és a Föld, mint égitest megismertetésével,
- a Föld szféráinak és mozgásjelenségeik okainak és következményeinek megértetésével,
- a térbeli (térképi és földgömbi) és időbeli tájékozódás kiterjesztésével,
- a földrajzi övezetekben érvényesülő természeti és társadalmi kölcsönhatások felismertetésével,
- a természeti adottságok hasznosításának, a társadalmi-gazdasági élet eltérő feltételeinek bemutatásával a Föld különböző részein,
- a földrajzi övezetek, övek főbb környezeti problémáinak és azok lehetséges kezelési módjainak elemzésével,
- a kulcskompetenciákkal kapcsolatos készségek fejlesztésével,
- a belső motivációkra épülő környezettudatos magatartás és életmód alakításával.
I. Témakör: Tájékozódás a kozmikus környezetben. A térkép
Célok:
- Bővíteni a tanulók tájékozottságát a Földről, mint égitestről és annak kozmikus környezetéről szerzett ismeretekkel.
- Formálni valós képzetüket a világegyetemről, a Naprendszer égitestjeiről és mozgásaik törvényszerűségeiről.
- Érzékeltetni az égitestek közötti hasonlóságokat és különbségeket.
- Megértetni és alkalmaztatni a Föld mozgásai és a földi időszámítás közötti összefüggéseket.
- Valós képzet kialakítása az égitestek méreteiről, viszonyított nagyságrendjéről.
- Az égbolton megfigyelt jelenségek, folyamatok összevetése a tanultakkal.
- Felkelteni a tanulók érdeklődését az űrkutatás eredményei és aktuális eseményei iránt.
- Rendszerezni és bővíteni a földi tájékozódáshoz szükséges térképi és a topográfiai ismereteket.
- Lehetőségeket teremteni gyakorlati alkalmazásokra, feladatmegoldásokra, az információforrások használatára.
- Formálni a tanulók természettudományos világképét kémiai és fizikai ismereteik felhasználásával is.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Fejezetek a csillagászat történetéből. 

A Nap, mint égitest szerkezete, fizikai jellemzői, szerepe a földi életben. 
A Föld-típusú és a Jupiter-típusú bolygók. 
A Föld szerkezete. 
A Föld mozgásainak jellemzői és ezek következményei. 
A Hold jellemzői, mozgásai. 
A nap- és a holdfogyatkozás. 
Az üstökösök és a meteorok. 
A csillagok és a csillagrendszerek. 
A mesterséges égitestek és az űrkutatás szerepe a Föld megismerésében. 
Tájékozódás a térképen és a földgömbön.	A megismert földrajzi tér fokozatos bővítése. 
A térben, időben, folyamatokban való tájékozódás és tájékozottság a Földön, a Naprendszerben és a univerzumban. 
Eligazodás a csillagászati nagyságrendekben. 
A kozmikus és a földi környezeti összetevők méreteinek összevetése, a változások nagyságbeli és időbeli mértékének felismerése. 
A Naprendszer égitestjeinek jellemzése, mozgásaik és kölcsönhatásaik következményeinek értelmezése. 
Kellő kompetencia az ismeretek gyakorlati alkalmazásában: tájékozódás a csillagos égen, csillagtérképeken, éggömbön, földgömbön, modelleken. 
A földi tájékozódáshoz szükséges térképi ismeretek rendszerezése és bővítése. 
Időszámítási, mérési, helymeghatározási feladatok önálló megoldása. 
Önálló szemléleti és logikai térképolvasás különböző méretarányú, ábrázolásmódú, tartalmú térképen, légi fotókon, műholdfelvételeken. 
A tantervi topográfiai fogalmak felismerése, megnevezése térképeken, körvonalas munkatérképeken, földgömbön; tartalmi jellemzőik megfogalmazása. 
Eszközök, mérőműszerek gyakorlati használata. 
Aktuális csillagászati tartalmú információk gyűjtése. értelmezése.	
II. Témakör: A földi szférák
Célok:
- Fejleszteni a tanulók természettudományos és környezettudatos gondolkodását a geoszférák jellemzőinek megismertetésével.
- Megértetni a kőzetlemezek felépítését, mozgásuk okait és típusait, azok következményeit. Felismertetni és jellemeztetni a leggyakoribb ásványokat, kőzeteket, energiahordozókat, nyersanyagokat. Bemutatni a földtörténet fő időegységeit, eseményeit, képződményeit.
- Megismertetni a vízburok tagolódását, a felszíni és a felszín alatti víztípusok jellemzőit, egymással való kapcsolataikat.
- Bemutatni az időjárást és az éghajlatot kialakító és módosító tényezők szerepét a Föld különböző térségeiben.
- Megértetni a légkör alapfolyamatait.
- Beláttatni a Föld éghajlatának övezetes elhelyezkedését, a szélrendszerek övezetes kialakulását és ezek okait.
- Megértetni és példákkal alátámasztani a kőzetburok, a levegőburok és a vízburok fizikai jellemzői, mozgásjelenségei és azok következményei közötti összefüggéseket, kölcsönhatásokat.
- Alkalmaztatni a regionális földrajzi ismereteket.
- Észrevétetni és példákkal bizonyítani a felszín formálódásában a külső és a belső erők hatását, pusztító és építő munkáját, a földfelszín folytonos változását.
- Beláttatni, hogy a Föld egységes rendszer, s a rajta élő ember társadalmi-gazdasági tevékenységével átalakítja környezetét.
- Felismertetni az egyén, a társadalom felelősségét a geoszférák környezeti állapotáért, az összefogás szükségességét védelmükért.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
a) A kőzetburok. 
A Föld belső szerkezete és fizikai jellemzői. 
A kőzetlemezek és mozgástípusaik. 
A lemezmozgások következményei: a hegységképződések és kísérő jelenségeik. 
Az ásványok és a kőzetek keletkezése, csoportosítása. 
A kőzetek felismerése, vizsgálata. 
A földtörténet eseményei. 

b) A vízburok. 
A vízburok kialakulása, tagolódása. 
Az óceánok és a tengerek. 
Vizek a szárazföldek felszíne alatt. 
A szárazföldek felszíni vizei. 
A szárazföldi jég és felszínformálása. 
A vizek jelentősége és védelme. 

c) A levegőburok. 
A légkör kialakulása, anyaga, szerkezete. 
Az időjárás és az éghajlat. 
A napsugárzás és a hőmérséklet. 

A légnyomás és a szél. 
A nagy földi légkörzések 
A monszunszél. 
Víz a légkörben: a csapadék. 
A légköri képződmények. 
A légkör jelentősége és védelme. 
A bioszféra összetett rendszere: a talaj. 
A főbb talajfajták és védelmük. 
A felszínfejlődés a belső és a külső erők kölcsönhatásában. 
A földfelszín nagyszerkezeti egységei, formakincseik kialakulása és változása.	A Föld belső gömbhéjainak megismerése ábra, szerkezeti földgömb segítségével. 
A tudomány korszerű ismereteire támaszkodva a kőzetlemezek mozgásainak megértése, magyarázata folyamatábrákkal, önállóan elkészített rajzokkal. 
A hegységképződés típusainak értelmezése rajzok, videofilm-részletek segítségével, példákkal történő alátámasztásuk. 
Ásványok, kőzetek önálló megfigyelése, egyszerű vizsgálata, rendszerezése. Hazai előfordulásaik és felhasználási lehetőségeik összegyűjtése. 
A földtörténet időegységeinek ábrázolása időszalagon. A térbeli és időbeli tájékozódás összekapcsolása a földtörténeti események, képződmények és topográfiai példáik segítségével. 
Kiselőadás tartása szemelvények, adatsorok gyűjtése alapján a földrengésről, a vulkánosságról. 
A főbb víztípusok jellemzői, mozgásaik magyarázata a fizikai ismeretek felhasználásával. A víztípusok rendszerezése. 
Vízrajzi alapfogalmak felismerése és jellemzése ábrák, képek segítségével. 
A tengerjárás magyarázata folyamatábra alapján. 
A tengeráramlások éghajlatmódosító hatásainak bizonyítása: tematikus térképekkel és klímadiagramokkal. 
A vizek hasznosítási lehetőségei - példák alapján. 
Esetelemzések a vízszennyeződéssel és vízvédelemmel kapcsolatban. A nemzetközi összefogás szükségességének bizonyítása a vizek védelmében - szemelvények segítségével. 
Gyűjtőmunka: vízrajzi statisztikai adatok összehasonlítása, számítási feladatok megoldása. 
Hazai vízvédelmi feladatok megfogalmazása. Házi dolgozat készítése könyvtári kutatás alapján. 
A légköri szférák jellegzetességeinek ismerete, fizikai tulajdonságaik összehasonlítása. Időjárási megfigyelések önálló végzése, mérések, számítások, az eredmények ábrázolása diagramokon, grafikonokon. 
Az éghajlati elemek tematikus térképeinek összehasonlító elemzése, klímadiagramokkal való egybevetése. 
Folyamatábra készítése és magyarázata a légkörzésről. 
Légköri képződmények, jelenségek felismerése műholdfelvételen, ábrákon, elemzésük. Folyamatok rajzos magyarázata. 
Időjárás-jelentés és időjárási térkép értelmezése. 
Cikkek gyűjtése a légszennyezésről, az éghajlatváltozásról és következményeiről - vitakörben történő feldolgozásuk. 
Talajvizsgálat, talajtérkép elemzése. Jelentőségének alátámasztása. 
A geoszférák kölcsönhatásának bizonyítása. 
Modellezés a víz, a szél, a jég felszínformálásáról, a felszínformák változásáról. A formák felismerése képeken. 
Következtetés a szerkezet alapján a jellegzetes ásványkincsekre. 
A topográfiai fogalmak megnevezése és elhelyezése munkatérképen. 
Szakkifejezések pontos használata. 
Együttműködési készség és gyakorlottság a csoportmunkában. 
Az önálló ismeretszerzés igénylése és gyakorlása. A természetföldrajzi és környezeti jelenségek, folyamatok, összefüggések átfogó rendszerezése.	
III. Témakör: A természetföldrajzi övezetesség
Célok:
- A tanulók ismereteinek bővítése, szemléletük formálása a földrajzi környezet térbeli és időbeli változásainak vizsgálatával, összefüggéseinek sokoldalú elemzésével.
A csillagászati ismeretek alkalmazásával, megértetni az éghajlati övezetesség kialakulásának okait, és ezek következményeit a vízrajzi jellemzőkre, az élővilágra, a talajra, a felszínformáló folyamatokra: a természetföldrajzi övezetesség rendszerére.
- Bemutatni konkrét példákkal az egyes övezetek, övek, területek természeti feltételei és a gazdálkodás jellemzői közötti kapcsolatokat.
- Megismertetni a tanulókkal az övezetek, övek fő környezeti problémáit és megoldásuk lehetőségeit.
- Alkalmaztatni az előzetesen megszerzett regionális földrajzi ismereteket.
- Segíteni a tanulókat a természeti folyamatok rendszerezésében, az általánosításban.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az éghajlati és a földrajzi övezetesség. 

A szoláris és a valós éghajlati övezetek. 
A forró övezet. 
A mérsékelt övezet. 
A hideg övezet. 

A függőleges övezetesség. 

Az övezetek, övek, területek fő környezeti problémái.	Az éghajlati és a természetföldrajzi övezetesség rendszerének és jellemzőinek ismerete. 
Ábra készítése és magyarázata a földrajzi szélességtől függő felmelegedésről, a szoláris éghajlati övezetekről. 
Az övezetek, övek, területek, vidék sajátos vonásainak bemutatása. Rendszerezés. 
Az övezetesség kategóriáinak elhelyezése munkatérképen, topográfiai példáik megnevezése. 
Az öv, terület, vidék jellegzetességeinek felismerése tematikus térképen, képen, klímadiagramon, ábrán. 
Tájleírás a tipikus tájakról. 
A kontinensekről, tájakról szerzett ismeretek alkalmazása az övezetesség rendszerében. 
Példák segítségével bemutatni a táj eltartó képességét, a társadalom lehetőségeit az övezetesség különböző egységeiben. 
Keresztmetszeti ábra készítése és elemzése a függőleges övezetességről. 
A gazdálkodás területi típusainak jellemzése legfontosabb termesztett növényeinek, tenyésztett állatainak kiemelésével. 
A vízszintes és a függőleges földrajzi övezetesség összehasonlítása. 
Cikkek gyűjtése és feldolgozása csoportmunkában az övezetek, övek, területek ökológiai problémáiról, a gazdasági hasznosítás okozta károkról.	
IV. Témakör: A természeti és a társadalmi-gazdasági környezet kapcsolatrendszere
Célok:
- A tanulók földrajzi-környezeti gondolkodásának, szemléletének fejlesztése a természetföldrajzi adottságok és a társadalmi-gazdasági jelenségek, folyamatok összefüggéseinek vizsgálatával.
- Annak megértetése, hogy a társadalom életének a természet által nyújtott feltételei nagy mértékben eltérnek a Földön, ezért az erőforrások hasznosítása, az ember és környezetének kapcsolata is különböző.
- A népesség, a településtípusok területi elhelyezkedésének, a népesedési folyamat, a népességmozgások okainak feltárása a földrajzi övezetességgel való összefüggésükben.
- A tanulók érdeklődésének felkeltése különféle népességi, nemzetiségi és társadalmi csoportok értékei, életformája iránt - a társadalmi és gazdasági élet összefüggései kapcsán.
- Annak bizonyítása, hogy a Föld egységes rendszer, amelyben a természet és a társadalom törvényszerűségei egyaránt érvényesülnek.
- Biztosítani a sokrétű társadalomföldrajzi információkhoz való hozzájutást és a társadalomtudományok feldolgozási módszereinek gyakorlását.
- Alkalmaztatni a tanulókkal a témakörhöz kapcsolódó topográfiai követelményeket.
- Ismereteik szabatos megfogalmazása, vitában való érvényesítése.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A természeti és a társadalmi környezet. 

A világ népességének gyarapodása. 

A népesség összetétele. 
A népesség földrajzi eloszlása. 

A települések földrajzi jellemzői. 
A településtípusok. 

Az urbanizáció.	A természeti és a társadalmi környezet összetevőinek rendszerezése és kölcsönhatásaik bizonyítása példákkal. 
A demográfiai robbanás, a népesedési folyamat fő problémáinak bemutatása a Föld különböző térségeiben ábrák, diagramok segítségével. 
A természetes szaporodás, a népsűrűség kiszámítása. 
Korfa önálló értelmezése, típusainak összehasonlítása. 
Természeti adottságok tematikus térképeinek összevetése a népsűrűség eloszlásával, az emberfajták elterjedésével, a településhálózattal. 
Az elöregedő és a fiatalodó társadalmak korösszetételéből adódó társadalmi-gazdasági következmények bemutatása példákon. 
Népességmutatókra vonatkozó statisztikai adatsorok önálló elemzése. 
A foglalkozási szerkezet és a gazdasági fejlettség összefüggésének bizonyítása. 
A települések csoportosítása szerepkör, alaprajz szerint, példáik bemutatása. 
Ábrák, képek, térképek, leírások segítségével a földrészek településeinek felismerése, övezeteik jellemzése. 
A nagyvárosi élettel járó társadalmi és környezeti gondok bemutatása vita keretében. 
Életképek, életmódok a különféle településtípusokon - gyűjtőmunka, illetve filmek, olvasmányok felhasználásával. 
A kontinens- és országföldrajzban tanultak alkalmazása a témakörben és a topográfia rögzítése munkatérképeken.	
A tananyag feldolgozásához szükséges topográfiai fogalmak
A középfokú földrajztanítás az általános iskolában megismert névanyag új szempontok szerinti feldolgozását és alkalmazását is szükségessé teszi. Ezeket a mellékletben soroljuk fel.
Új topográfiai fogalmak
Afrikai-lemez, Antarktiszi-lemez, Atacama-sivatag, Ausztrál-indiai-lemez, Azori-szigetek, Csendes-óceáni-lemez, Dél-amerikai-lemez, Észak-amerikai-lemez, Eurázsiai-lemez, Fülöp-lemez, Gondwana, Grossglockner, Japán-árok, Kaledóniai-hegységrendszer, Krakatau, Laurázsia, Líbiai-sivatag, Mariana-árok, Mount St. Helens, Mt. Pelée, Namib-sivatag, Nasca-lemez, Pangea, Popocatépetl, Szent Gotthárd-hágó, Takla-Makán, Teleki-vulkán, Turáni-alföld, Variszkuszi-hegységrendszer.
Bóden-tó, Brahmaputra, Csád-tó, Duna-delta, Erie-tó, Eufrátesz, Felső-tó, Genfi-tó, Gyilkos-tó, Hévízi-tó, Huron-tó, Holt-tenger, IJssel-tó, Ladoga-tó, La Plata, Lengyel-tóhátság, Mekong, Michigan-tó, Niagara-vízesés, Ontario-tó, szegedi Fehér-tó, Szelidi-tó, Szent Anna-tó.
Követelmények a tanév végén
A tanuló:
- rendelkezzen biztos természettudományos ismeretekkel a világegyetemről, a Naprendszer égitestjeiről; tudja azokat jellemezni, s ennek során alkalmazni fizikai és kémiai ismereteit,
- értse és tudja magyarázni az égitestek közötti kapcsolatokat, mozgástípusokat és ezek következményeit,
- tudja összehangolni megfigyeléseit, tapasztalatait a tanultakkal,
- rendelkezzen valós képzettel az égitestek egymáshoz viszonyított méreteiről, igazodjon el a csillagászati nagyságrendekben,
- legyen képes önálló feladatmegoldásra: a térképi és csillagászati ismeretekhez kapcsolódó mérésre, helymeghatározásra, időszámításra,
- ismerje a geoszférák kialakulását, felépítését, szerkezetét; fő jelenségeiket, folyamataikat és azok következményeit,
- tudja példákkal bizonyítani a kőzetburok, a vízburok és a levegőburok közötti oksági összefüggéseket, kölcsönhatásokat és a mindennapi életre gyakorolt hatásaikat,
- értse és támassza alá konkrét példákkal a földrajzi övezetesség megnyilvánulásait, a bennük érvényesülő természeti és társadalmi kölcsönhatásokat a Föld különböző részein,
- ismerje az egyes geoszférák, a földrajzi övezetek és övek fő környezeti problémáit, megoldásuk lehetőségeit,
- értse meg, hogy a természet által nyújtott feltételek, erőforrások eltérőek a Földön és hasznosításuk mértéke, módja is különböző,
- lássa be a népesség, a települések elhelyezkedésének, a gazdálkodás lehetőségeinek összefüggéseit a földrajzi övezetességgel,
- tudja, hogy a Föld egységes rendszer, ahol a természeti és a társadalmi törvényszerűségek egyaránt érvényesülnek,
- rendelkezzen mind a természeti, mind a társadalomföldrajzi információk feldolgozásához szükséges elemi módszerek alkalmazásának képességeivel.
- alkalmazza a regionális földrajzban eddig megszerzett ismereteit az egyes témakörök feldolgozásakor.
10. évfolyam
Évi óraszám: 74
Heti óraszám: 2
Javasolt óraterv
	Az órák felhasználása	
Témakörök	Új ismeretek 
elsajátítása	Ismétlés, 
gyakorlás	Helyi felhasználás, kiegészítő anyag, ellenőrzés	Összes óraszám	
I. A világ változó társadalmi-gazdasági képe	22	2	3	27	
II. A világ régiói, országcsoportjai, országai	25	3	4	32	
III. A globális problémák földrajzi vonatkozásai	8	1	2	11	
Év végi összefoglalás	-	-	-	4	
Összesen:	55	6	9	74	
Célok:
- Az általános iskolában elsajátított regionális földrajzi ismeretekre építve, azokat alkalmaztatva és kiegészítve elősegíteni, hogy a tanulók megismerjék a Föld különböző térségeinek gazdaságát, sajátos társadalmi képét, a világgazdaság fő folyamatait.
- Képessé tenni őket a társadalmi-gazdasági változások térbeli és időbeli átrendeződésének megértésére; a társadalom, a világgazdaság működésének egységes rendszerként való értelmezésére.
- A helyi, a regionális és a globális folyamatok és összefüggések bemutatásával a tanulók társadalomról és gazdaságról alkotott képét, környezettudatos gondolkodását és tájékozottságát fejleszteni:
- az egyre növekvő társadalmi igények kielégítéséért folyó termelőtevékenység eltérő vonásainak és teljesítményeinek bemutatásával a Föld jellegzetes térségeiben,
- a különböző fejlettségi szintű országcsoportok, országok jellegzetes társadalmi, gazdasági és környezeti gondjainak feltárásával,
- a globális környezeti problémák földrajzi vonatkozásainak bemutatásával,
- a nemzetközi összefogás szükségességének felismertetésével a társadalmi-gazdasági-környezeti kérdések megoldásában,
- a szűkebb közösség, az ország, a régió, a világ problémáinak megoldására irányuló készség, felelős magatartás alakításával,
- a társadalomtudományok vizsgálódási módszereinek, információ-forrásainak alkalmaztatásával,
- az információk szelektív felhasználásával, igazságtartalmuk bizonyításával vagy cáfolásával; alternatív lehetőségek keresésével a problémamegoldások során: vitával, érveléssel, az önálló vélemény tárgyszerű megfogalmazásával,
- a múlt és a jelen társadalmi folyamatairól, jelenségeiről szerzett ismeretek segítségével tendenciák érzékelése, meglátása,
- más tantárgyakban, illetve az iskolai oktatás keretén kívül szerzett ismereteik, tapasztalataik integrálásával, rendszerben történő gondolkodással,
- annak az igénynek a kialakításával, hogy a középiskola befejezése után is folyamatosan gyarapítsák földrajzi ismereteiket,
- használják földrajzi ismereteiket, kompetenciáikat állampolgári szerepük gyakorlása során.
I. Témakör: A világ változó társadalmi-gazdasági képe
Célok:
- A tanulók társadalomképének formálása a társadalmi-gazdasági folyamatok térbeli és időbeli nyomon követésével.
- Bemutatni a gazdaság működését, fő ágazatainak fejlődését, kiemelten a tercier és az információs szektor előretörését.
- Megértetni és példákkal bizonyítani a világgazdaság globalizálódását, a multinacionális vállalatok szerepét a folyamatban.
- Megismertetni a piacgazdaság jellemzőit, az integrációk formáit és szerepüket.
- Felismertetni a tőke szerepét a világgazdaságban és a nemzetgazdaságban.
- Feltárni és példákkal igazolni a gazdaság területi szerveződésének összefüggéseit és következményeit, a kölcsönös függőséget.
- Megértetni a termelés és a fogyasztás ellentmondásait, térbeli elkülönülését, növekedésének korlátait.
- Beláttatni, hogy a társadalmi-gazdasági problémák megoldása a tudomány, a technika, a gazdasági és a politikai tényezők összehangolását, a nemzetközi összefogást igényli.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A gazdasági szerkezet és átalakulása. 
A piacgazdaság. 
A nemzetgazdaság. 
A globalizáció és az integráció folyamata. 
A tercier ágazat. 
Az információs ágazat. 
A tőke nemzetközi áramlása. 
A világgazdasági szerepkörök térbeli és időbeli változásai. 
A gazdaság és a környezet állapota. 

Nemzetközi szervezetek és együttműködések. 

A pénz a világgazdaságban. 
A nemzetközi tőkeáramlás.	A gazdasági mutatók értelmezése, elemzése. Séma készítése a gazdaság felépítéséről. 
Példák a világgazdaság globalizációjára, a multinacionális vállalatok szerepére. 
Az infrastruktúra szerepének értékelése a társadalmi-gazdasági életben. A közlekedési ágazatok összehasonlítása tematikus térképek, statisztikai adatsorok felhasználásával. 
A harmadik és a negyedik szektor szerepének bemutatása a világgazdaságban és a társadalmi életben. 
Példák gyűjtése az egyes gazdasági ágak okozta környezetszennyezésről, csökkentésük lehetőségeiről. 
Esetelemzések. 
Kiselőadás a nemzetközi szervezetek szerepéről és ezekben hazánk részvételéről. 
Szituációs játék a globalizáció és a nemzetgazdaságok kapcsolatrendszeréről, a tőzsde működéséről. 
Pénzügyi aktualitások értelmezése gazdasági folyóiratok, cikkek felhasználásával.	
II. Témakör: A világ régiói, országcsoportjai, országai
Célok:
- A tanulók valós társadalomképének kialakítása friss, hiteles ismeretek nyújtásával a Föld különböző térségeinek társadalmi-gazdasági életéről, a világgazdaságban betöltött szerepéről; azok változásáról, területi átrendeződéséről, a társadalmi-gazdasági folyamatok időbeli léptékéről.
- Megértetni a gazdaság területi szerveződésének összefüggéseit és következményeit.
- Bemutatni a világgazdasági centrumok és a peremterületek szerepkörének és kapcsolatrendszerének alakulását példákon keresztül.
- Alátámasztani a világ változó gazdasági képét, sokféleségét a különböző szerepet betöltő régiók, országcsoportok és országok kiemelésével, hangsúlyosan az Európai Unió és Magyarország világgazdasági és regionális térszervező szerepét.
- Felkelteni a tanulók érdeklődését más kultúrák, népek iránt.
- Elmélyíteni a nemzettudatukat, pozitív viszonyulásukat a közös európai értékekhez.
- Felismertetni az európai egység alakulásának jelentőségét és ellentmondásait hazánk életében.
- A feldolgozás során támaszkodni a történelmi és állampolgári ismeretekre, a történeti szemléletmódra és ismeretszerzési képességekre.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A gazdasági pólusok kialakulása. 
A világgazdaság erőterei: 
Észak-Amerikában (az USA); Kelet- és Délkelet-Ázsiában (Japán, a „kistigrisek”, az iparosodás második körének országai); az Európai Unió, (magterületének és peremvidékének országai). 
A fejlődő országok általános jellemzői. 
A fejlődő országok szerepe a világgazdaságban. 

Az egyedi szerepkörök 
példái: 
A Benelux-államok. 
Svájc. 
Izrael, Törökország. 
Egyiptom. 
India. 
Kína. 
A kőolajra épülő gazdaságok. 
A „banánköztársaságok”. 
Az „adóparadicsomok”. 

Magyarország helye, szerepe a nemzetközi folyamatokban. 
A gazdasági rendszerváltás sajátosságai hazánkban. 

Gazdaságunk húzóágazatai. 

Az ipar. 

Az élelmiszeripar. 

Az idegenforgalom 

A külkereskedelem. 

Az Európai Unióhoz történő csatlakozásunk földrajzi alapjai.	A világgazdasági pólusok kialakulása okainak, időbeli és térbeli átrendeződésének magyarázata. Jelentőségük alátámasztása adatsorok, diagramok, tematikus térképek segítségével. 
Az integráció szükségének az együttműködés bővülésének, a tagállamok társadalmi-gazdasági életére gyakorolt hatásainak bemutatása az Európai Unió példáján. 

A periféria-helyzet társadalmi-gazdasági jellemzői. A centrum és a periféria országainak összehasonlítása, kapcsolatuk alátámasztása példákkal. 
Az egyoldalú gazdasági szerepkör következményeinek bizonyítása képek, adatok, szemelvények, aktualitások segítségével. 
A kiemelt egyedi szerepkörű országok sajátos társadalmi-gazdasági képének, világgazdasági jelentőségének bemutatása. 
Leírás készítése a kiválasztott egyedi szerepkörű ország tanulójának, családjának életéről. 
Terméklisták összeállítása. 
Példák hazánk és a kiemelt országok gazdasági kapcsolatainak bemutatására. 

Gazdasági mutatók összehasonlítása, hazai és nemzetközi vonatkozású következtetések megfogalmazása. 
Aktuális hírek, cikkek értelmezése. 
A magyar nemzetgazdaság jellemzése. A piacgazdaság működésének, a tulajdonformák, a gazdaság területi és szerkezeti átrendeződésének bizonyítása ábrák, tematikus térképek, statisztikai adatok, diagramok segítségével. Példák gyűjtése a külföldi tőke szerepére hazánkban. 
Természeti erőforrásaink értékelése. A gazdasági ágazatok eltérő szerepének bizonyítása a nemzetgazdaságban statisztikai adatsorok, diagramok felhasználásával. 
Az ipar szerkezeti és területi átalakulásának, fő telephelyeinek bemutatása térképek segítségével. Piacképes hazai termékek (hungarikumok) listájának összeállítása. 
Az élelmiszergazdaság szerepének értékelése a nemzetgazdaságban - önállóan választott források felhasználásával. 
Idegenforgalmi adottságaink értékeinek ismertetése. Tablók összeállítása. 
Kiselőadás: a világörökség részei hazánkban. 
A külkereskedelem szerepének értékelése hazánk gazdaságában. Az áruösszetétel és a főbb kereskedelmi partnerek bemutatása ábrák, adatok segítségével. 
Példák, aktualitások gyűjtése hazánk és az EU kapcsolatainak alakulásáról. 
Vita hazánk integrációs törekvéseiről, eredményeiről.	
III. Témakör: A globális problémák földrajzi vonatkozásai
Célok:
- A globális környezeti problémák földrajzi vonatkozásainak összegzésével megértetni a környezeti válság kialakulásának okait és folyamatát.
- Beláttatni a termelés és a fogyasztás növekedési korlátait, a fogyasztói társadalom szerepét a környezeti és a gazdasági problémák globalizálódásában.
- Példákkal igazolni a helyi, a regionális és a globális környezeti kérdések összefüggéseit, a nemzetközi összefogás szükségességét a problémák megoldásában.
- A környezettudatos gondolkodás, az értékőrző szemlélet kialakítása, az egészséges környezet és a fenntartható fejlődés megőrzéséért.
- Hozzájárulni ahhoz, hogy a tanulók felelős, a környezetért tenni akaró állampolgárokká váljanak.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A túlnépesedés, a népességmozgás. 

Az éhezés és a szegénység. 

A nyersanyag- és energiaválság. 

Az urbanizáció környezeti következményei. 

A geoszférák környezeti károsodásai. 

A fenntartható fejlődés. 

Nemzetközi összefogás a környezet védelméért.	A környezeti válság okainak és kialakulásának értelmezése. 
A világ globális környezeti és gazdasági válságainak bemutatása konkrét példáik és előfordulási helyeik ismertetésével. 
A globális problémák felismerése hírekben, természeti és társadalmi jelenségekben, folyamatokban. 
A témakörhöz kapcsolódó adatok gyűjtése, ábrák, szemelvények értelmezése. 
Prognózis készítése a várható népességszámról, a vízhiány alakulásáról, az energiaigény növekedéséről. 
Javaslat összeállítása a víz-, a nyersanyag- és energiatakarékos életmódra, gazdálkodásra. 
Néhány nemzetközi környezetvédő szervezet megnevezése tevékenységének ismertetése. 
A fenntartható fejlődés lehetőségeinek és korlátainak értelmezése vita, szituációs játék keretében.	
A tananyag feldolgozásához szükséges topográfiai fogalmak
A középfokú földrajztanítás az általános iskolában megismert névanyag új szempontok szerinti feldolgozását és alkalmazását is szükségessé teszi. Ezeket a mellékletben soroljuk fel.
Új topográfiai fogalmak
Asszuáni Nagy-gát, Kuznyecki-medence, Száhel-öv, Szilícium-völgy;
Arab Emírségek, Bolívia, Chile, Csád, Guinea, Irán, Kenya, Kuvait, Líbia, Libéria, Málta, Marokkó, Monaco, Nicaragua, Tunézia,
Bahama-szigetek, Bali, Dominika, Kanári-szigetek, Panama, Seychelle-szigetek,
Alexandria, Antwerpen, Atlanta, Cseljabinszk, Csernobil, Dallas, Dnyepropetrovszk, Donyeck, Dortmund, Duisburg, Europoort, Fokváros, Galati, Hannover, Haifa, Houston, Jeruzsálem, Kobe, Krasznojarszk, Kyoto, Manila, Mekka, Ostrava, Perth, Randstad, Rijád, Szczecin, Seattle, Tel Aviv-Jaffa, Theszaloníki, Trieszt, Uszty-Ilimszk, Várna, Zürich.
Követelmények a tanév végén
A tanuló:
- ismerje a gazdaság működésének folyamatát, fő ágainak jellemzőit, kiemelten a tercier és az információs szektor szerepét,
- tudja jellemezni a piacgazdaságot,
- értse a nemzetgazdaságok, az integrációk és a multinacionális vállalatok szerepét napjaink világgazdaságában, s tudja ezeket példákkal bizonyítani,
- ismerje fel a tőke szerepét a világgazdaság globalizálódásában,
- igazolja példákkal a világgazdasági szerepkörök térbeli és időbeli átrendeződését, értse azok okait,
- rendelkezzen hiteles ismeretekkel a Föld világgazdasági erőtereiről, legjelentősebb országcsoportjairól, országairól. Vegye észre hasonlóságaikat és különbségeiket,
- értse az összefüggést a világgazdasági centrumok és perifériák szerepkörei között, tudja ezeket példákkal alátámasztani,
- ismerje fel és indokolja az európai integráció jelentőségét és ellentmondásait hazánk társadalmi-gazdasági életében, valamint hazánk szerepét a regionális térszerveződésben,
- legyenek friss, aktuális ismeretei Magyarország társadalmi-gazdasági sajátosságairól, gazdaságának húzóágazatairól,
- értse meg és tudja példákkal bizonyítani a fogyasztói társadalom szerepét a világ környezeti és gazdasági problémáinak kialakulásában és azok világméretűvé válásában,
- igazolja példákkal a helyi, a regionális és a globális környezeti problémák összefüggéseit és a megoldásukhoz szükséges nemzetközi összefogás szerepét,
- legyen képes különféle információhordozók földrajzi-környezeti tartalmának, önálló feldolgozására, értelmezésére, a hozzájuk kapcsolódó véleményalkotásra.
Kimeneti követelmények a 10. osztály végén
- Tudjon a tanuló helymeghatározásokat végezni a térképen, a földgömbön.
- Legyen képes térképi, időszámítási feladatok megoldására.
- Ismerje a geoszférák legfontosabb folyamatait és hatásukat a mindennapi életre.
- Rendelkezzen valós képzetekkel a környezet földrajzi elemeinek méretéről, a számokkal kifejezhető időbeli változások nagyságrendjéről.
- Ismerje a földrajzi övezetesség összetevőit.
- Támassza alá példákkal a bennük érvényesülő természeti és társadalmi kölcsönhatásokat.
- Értse a népesség földrajzi eloszlását és a települések elhelyezkedését meghatározó tényezőket.
- Tudja jellemezni a gazdasági élet fő ágait, ágazatait.
- Mutassa be szerepük, jelentőségük változását.
- Ismerje a világgazdaság pólusait, a gazdaságban betöltött szerepüket.
- Értse az integrációs folyamat lényegét és fokozatait.
- Legyenek biztos ismeretei az egyes térségek, gazdasági régiók történeti és területi átrendeződéséről.
- Mutassa be a környezetkárosító tényezők földrajzi okait.
- Ismerje és igazolja példákkal a globális környezeti és gazdasági problémák kialakulását, mérséklésük lehetőségeit.
- Legyen képes a földrajzi-környezeti tartalmú információhordozók (különféle méretarányú és tartalmú térképek, statisztikai kiadványok, lexikonok, folyóiratok, szakirodalom, képek, filmek, CD-romok, internet stb.) tartalmának értelmezésére információk, önálló gyűjtésére és azok feldolgozására.
- Tudja megmutatni térképeken, bejelölni kontúrtérképeken a topográfiai fogalmakat; megfogalmazni azok földrajzi tartalmi jegyeit.
- Alkalmazza a megszerzett kulcskompetenciákat, amelyek megerősítéséhez, rendszerezéséhez a földrajz tanulása-tanítása hozzájárult.
- Földrajzi tanulmányainak befejezése után is legyen igénye a földrajzi-környezeti problémák megismerésére, megértésére.
- Személyiségét jellemezze a környezete iránt érzett felelősségtudat és tenni akarás.
FÖLDRAJZ
5-8. évfolyam
B változat
1. Bevezetés
A kerettanterv a 2003 decemberében elfogadott, és a 2004 szeptemberétől felmenő rendszerben bevezetésre kerülő Nemzeti alaptanterv alapján készült. A Földünk-környezetünk műveltségi területben megfogalmazott követelményeket földrajz tantárgy keretében dolgozza fel. Előzménye az alsó tagozatos környezetismeret tantárgy.
A tanterv valamennyi iskolaszerkezeti típushoz illeszkedik. Alkalmazását elsősorban ott ajánljuk, ahol az iskolai pedagógiai program fontosnak tartja a tanulók természettudományos szemléletmódjának kialakítását, a természettudományi és a társadalomtudományi szemléletmód közelítését, valamint a nemzetközi dimenziók megismertetése mellett a tényismereteken nyugvó nemzeti és európai identitástudat kialakítását. Különösen ajánljuk azoknak az iskoláknak, ahol a tanulók általános, vagy annál jobb képességekkel és nagyobb környezeti érdeklődéssel rendelkeznek, tanáraiktól pedig nem idegen a modern pedagógiai módszerek, a kreatív metodikai eljárások alkalmazása.
2. A műveltségi terület céljai és feladatai
A Földünk-környezetünk műveltségi terület tanításának alapvető célja a földi térnek és benne az ember környezetének szintetizáló módon való megismertetése. Ennek érdekében megismerteti a tanulókat a szűkebb és tágabb környezet természeti és társadalmi-gazdasági jellemzőivel, folyamataival. Vizsgálódásának középpontjában a természeti, társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatok, jelenségek, valamint napjaink, a hétköznapok eseményei állnak. Mindent a társadalom szemszögéből mutat be. Közben részben a természettudományok, részben a társadalomtudományok vizsgálódási módszereit alkalmazza. A műveltségi terület a tanulás oknyomozó jellegét hangsúlyozza. A Földön megismerhető környezeti, természet- és társadalomföldrajzi jelenségeket összefüggéseikben és folyamataikban mutatja be. Arra keresi a választ, hogy a Föld különböző természeti adottságú tájai milyen életfeltételeket biztosítanak az ott élő emberek számára, és hogy a társadalom miképp él a lehetőségeivel. Bemutatja a természeti képződmények, a társadalmi-gazdasági, környezeti jellemzők térbeli és időbeli fejlődését, valamint változásuk tendenciáit. A ma emberét, a társadalmat és annak környezetét helyezi a középpontba. Olyan ismereteket kíván nyújtani a tanulóknak, olyan képességeket kíván kialakítani bennük, amelyek szükségesek a folyton változó világban való eligazodásukhoz. Megismerteti - lehetőség szerint a gyakorlatban - a környezetben való térbeli és időbeli tájékozódás, eligazodás alapvető eszközeit és módszereit, fokozatosan kialakítja a környezetre vonatkozó információkhoz való hozzájutás képességét. Nagymértékben támaszkodik a tanulók megfigyeléseire, önálló tapasztalatszerzéseire. Számít a tanulói és tanári kreatív munkára, a taneszközökön kívüli információhordozók használatára.
A Földünk-környezetünk műveltségi terület kiemelt célja, hogy a tanulók tudatában reális kép alakuljon ki nemzeti értékeinkről, a magyarság világban elfoglalt helyéről, hazánk kedvező és kedvezőtlen természeti-, társadalmi-gazdasági adottságairól, a Magyarországon jellemző társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatokról. Tudják helyesen értelmezni hazánk szerepét és lehetőségeit az európai integrációban, legyenek képesek tájékozódni nemzetközi léptékben is.
A Földünk-környezetünk műveltségi terület célja, hogy a megfogalmazott tartalmak feldolgozása során fejlődjék a tanulók földrajzi-környezeti gondolkodása, helyi, regionális és globális szemlélete. értsék meg, hogy a természet egységes egész, a Föld egységes, de állandóan változó rendszer, amelyben az ember természeti és társadalmi lényként él, és ez megköveteli az erőforrásokkal való észszerű gazdálkodást. Minden jelenséget és folyamatot változásában, fejlődésében mutat be, megláttatja azok okait és lehetséges következményeit is. Ezzel azt akarja elérni, hogy a tanulókban fokozatosan alakuljon ki a környezetért érzett felelősség és az azzal összhangban álló cselekvések képessége. Értékelteti a globalizálódó gazdasági, társadalmi és környezeti folyamatokat, amivel lehetővé válik, hogy a tanulók megismerjék az emberiség egész bolygónkra kiterjedő természetátalakító tevékenységét, valamint az ebből fakadó, szintén világméretű természeti és társadalmi problémákat. Az elsajátított ismeretek és a felismert összefüggések alapján érthetővé válnak számukra azok az új kihívások, amelyek a 21. század elején - az új kommunikációs formák elterjedésével - átszabják a hagyományos gazdaság kereteit, és amelyek - az információáramlás szabadságának megjelenésével - érdekellentéteket okozhatnak, társadalmi változásokat gerjeszthetnek a világ egyébként elzárt térségeiben, zárt társadalmaiban.
A fenti célokból adódóan a műveltségi terület feladata:
- Ismertesse meg a tanulókkal az ember életteréül szolgáló Földet, a természet és a társadalmi környezet főbb sajátosságait, jelenségeit, folyamatait, egymásra hatásuk térbeli és időbeli rendjét, azok következményeit;
- Ismertesse fel az élő és az élettelen természet folyamatait, azok időbeli változásait és fejlődésük társadalmi hatásait;
- Alapvető ismereteket szereztessen a tanulókkal a Föld különféle adottságú tájairól és országairól, ezáltal el tudjanak igazodni a világban, annak eseményeiben;
- Ismertesse meg az ember életmódját meghatározó feltételeket a földrészek tipikus tájain, különböző kultúrájú részein, jellegzetes országaiban;
- Láttassa meg, hogyan hat a társadalom a környezetre, amin keresztül a tanulók megismerhetik, fokozatosan elsajátíthatják a környezeti gondolkodás lényegét;
- Ismertesse meg az egyre növekvő társadalmi igények kielégítéséért folyó termelő tevékenységet, a termelés országonként eltérő sajátosságait, teljesítményeit;
- Alakítsa ki az érdeklődést és a tiszteletet a különböző népek, nemzetiségek, társadalmi csoportok életformája, kultúrája és értékei iránt;
- A tanulók reális képet kapjanak kontinensünk, és benne hazánk földjének fejlődéséről, természeti sajátosságairól, társadalmi-gazdasági és környezeti viszonyairól, hogy ezek által kialakuljon bennük a reális ismereteken nyugvó nemzettudat és Európa-tudat;
- Ismertesse meg a magyar utazók, földrajzi felfedezők szerepét a Föld megismerésében, a magyarság szerepét a világban;
- Alakítsa ki a tanulókban a helyes képzeteket a földrészek és az országok területének méreteiről, a népesség és a termelés nagyságrendjéről;
- Láttassa meg a környezet folyamatainak, valamint a természet és a társadalom kapcsolatának megismerési lehetőségeit, az ismeretek feldolgozásának, felhasználásának módjait;
- Ismertesse meg a földrajz és a többi környezettudomány életkori sajátosságuknak megfelelő szakkifejezéseit, tudják azokat felismerni, egyszerűen értelmezni és alkalmazni a tanulási folyamatban és a mindennapi életben.
A fent megfogalmazott, a műveltségi terület egészére vonatkozó célok a későbbiekben (a tantárgy témaköreinek ismertetése során) már nem ismétlődnek.
3. A műveltségi terület kapcsolatai a NAT más részeivel
3.1. Kapcsolat a többi műveltségi területtel
A Földünk-környezetünk műveltségi területben megfogalmazott célkitűzéseknek, fejlesztési feladatoknak megfelelő képességek és tartalmak elsajátítása - a többi műveltségi területtől eltérően - az 5. évfolyamon kezdődik. Ennek az az oka, hogy a mai oktatási koncepció szerint az oktatás alapszakaszában a természettudományok közötti kapcsolatok érzékeltetésén van a hangsúly, nem pedig az egyes szaktudományok művelésével összefüggő ismeretek elkülönítésén. Ezért a műveltségi terület képességfejlesztési, és részben tartalmi alapozása alsó tagozatban az Ember a természetben műveltségi terület keretében megfogalmazottak alapján történik. Az a célja, hogy kialakítsa a tanulók pozitív viszonyulását a természeti környezethez, felfedeztesse annak szépségeit, értékeit, valamint, hogy elemi szinten megalapozza a korszerű természettudományos műveltséget, megkezdje a természettudományos világkép kiformálását. 5. évfolyamtól kezdve a földrajzi és környezeti ismeretelemek és a hozzájuk kapcsolódó képesség- és személyiségfejlesztési területek a Földünk-környezetünk műveltségi területben különülnek el. Feladatrendszere szervesen kapcsolódik a természettudományokat közvetítő Ember a természetben műveltségi területhez. Azonban ezen túlmenően a társadalomtudományokat közvetítő Ember és társadalom műveltségi terület megfelelő fejlesztési területeihez is kötődik. A három műveltségi területben megfogalmazott követelmények mind tartalmi, mind képességfejlesztési, személyiségfejlesztési, mind metodikai és tanulástechnikai szempontból feltételezik egymást, sok szálon összekapcsolódnak. Ezek a kapcsolatok is kifejezik a Földünk-környezetünk műveltségi terület integrált jellegét, a természettudományok és a társadalomtudományok között betöltött híd szerepét. A tágabb körben értelmezett környezettudományok egyik fő képviselője a közoktatási rendszerben. Kiemelkedő szerepe van a természeti jelenségek, a társadalmi-gazdasági és a környezeti jelenségek, folyamatok összefüggéseinek megláttatásában, kölcsönhatásainak feltárásában. Az életkori sajátosságoknak megfelelően magasabb szinten továbbfejleszti, mélyíti és differenciálja azokat a képességeket és azt a tudást, amelyet a tanulók az oktatás alapozó szakaszában különböző műveltségi területekhez kapcsolódó tantárgyak keretein belül szereztek meg.
3.2. Kapcsolat az iskolai oktatás kiemelt fejlesztési feladataival
Az egyes műveltségi területekben megfogalmazott fejlesztési feladatok az iskolai munka során nem határolódhatnak el egymástól, hiszen ugyanazokra a tanulókra vonatkoznak. Teljesítésük összehangolt tanári munkát kíván. Ennek legfőbb feltételei adottak az iskolákban, hiszen helyi tantervet kell készíteni. Az egyes műveltségi területekből képzett tantárgyak kidolgozóinak azonban figyelembe kell venniük a Nemzeti alaptantervben megfogalmazott kiemelt fejlesztési feladatokat, hiszen azoknak át kell hatniuk az iskolai munka egészét, hogy a tanítási folyamat egységes szemlélettel folyhasson, és azért, hogy a tanulók személyiségfejlesztése fokozatosan, egy összehangolt folyamat során valósulhasson meg.
Az egyes kiemelt fejlesztési feladatokkal a Földünk-környezetünk műveltségi terület viszonya különböző. Vannak olyan területek, amelyekkel inkább tartalmi kapcsolata nyilvánvaló (a „Hon- és népismeret”, az „Európai azonosságtudat - egyetemes kultúra” és a „Környezeti nevelés”). Ezek olyan tartalmakkal kapcsolatosak, amelyeket elsősorban a Földünk-környezetünk műveltségi terület közvetít. Részben ennek keretében ismerik meg a tanulók a haza földrajzát, természeti értékeit, népünk kulturális örökségeit, mindennapi életét, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit, a Kárpát-medencei falusi és a városi élet hagyományait, jellegzetességeit. Itt ismerik meg azokat a tevékenységeket, sajátítják el azokat az egyéni és közösségi tevékenységeket, amelyek a lakóhely, a szülőföld, a haza és népei megismeréséhez, megbecsüléshez, az azonosságtudat, a nemzeti önismeret kialakulásához vezetnek. A földrészünkről és az Európai Unióról szerzett ismereteik alapján alakul ki Európa-tudatuk, annak megerősödésével és a más kontinensekről, országokról szerzett ismereteik alapján válnak majd nyitottakká és elfogadókká más kultúrák iránt is. Itt értik meg a környezet főbb összefüggéseit, megszerzett ismereteik birtokában lesznek érzékenyek a környezet állapota iránt. Felismerik a mindennapi cselekvések környezeti következményit, a Föld globális problémáit. Elsajátítják azokat a módszereket, amelyekkel megismerhetők a környezet jellemzői, felismerhető a természeti és a társadalmi-gazdasági környezet állapota, amelyekkel a környezeti gondok kezelhetők, mérsékelhetők vagy megakadályozhatók.
Más kiemelt fejlesztési területek (az „Információs és kommunikációs kultúra”, a „Tanulás” és a „Környezeti nevelés” is) inkább alkalmazott módszereik miatt kötődnek a műveltségi területhez. A tanulók a Földünk-környezetünk műveltségi területben sajátítják el azokat a megismerési képességeket, amelyek birtokában képesek lesznek megismerni a Földet, annak tájait, országait, népeit, kultúráit, a gazdasági tevékenységeket. Megismerik azokat az eszközöket, információforrásokat, amelyekből földrajzi-környezeti információkhoz juthatnak. Elsajátítják azokat a módszereket, amelyekkel az ismeretek értelmezhetők és feldolgozhatók. Itt szereznek személyes tapasztalatokat az együttműködésekben, a társadalmi és a környezeti konfliktusok kezelésében és megoldásában. Ezeken keresztül az évek során elsajátítják azt a viselkedésformát, amely a természet tiszteletén, az iránta érzett felelősségen alapul, és képessé teszi őket arra, hogy felnőtt életük során majd vállalják a környezettel kapcsolatos állampolgári kötelességeiket és gyakorolják jogaikat.
A többi kiemelt fejlesztési terület (az „Énkép, önismeret”, a „Testi és lelki egészség” és a „Felkészülés a felnőtt lét szerepeire”) pedig a személyiségfejlesztésen keresztül jelenik meg a műveltségi terület megvalósításának folyamatában, azok az egyén fejlesztési szükségleteinek érvényesítésére irányulnak. A tanulók ismerteket szereznek a munka világáról. Kipróbálják képességeiket közös tevékenységek során, vitában és játékban, csoportmunkában és projektmunkában. Elsajátítják a közösségi viselkedési formákat. Ezeken keresztül fejlődik énképük, megismerik lehetőségeiket és korlátjaikat.
4. A műveltségi terület követelményeinek időbeli felosztása
4.1. A földrajz tantárgyra fordítható időkeret az 5-8. évfolyamon
A Nemzeti alaptanterv bevezetéséről szóló kormányrendelet százalékos időarány-javaslatot tesz a műveltségi területek feldolgozására. A Földünk-környezetünk műveltségi területben megfogalmazott fejlesztési feladatok mélysége alapján ez a kerettanterv a földrajztanítás számára az alábbi óraszámokat tartja reálisnak:
Évfolyam	Százalékos időkeret	Heti óraszám	Évi óraszám	
5. évfolyam	4-8%	1 óra	37 óra	
6. évfolyam	4-8%	1 óra	37 óra	
7. évfolyam	4-8%	2 óra	74 óra	
8. évfolyam	4-8%	2 óra	74 óra	
7-8. évfolyamon különösen fontosnak tartjuk a heti 2-2 óra biztosítását a földrajz tantárgy számára, mert itt kerülnek feldolgozásra mindazok az ismeretanyagok, amelyek a magyarságtudat és az Európa-tudat kialakítása szempontjából alapvető jelentőségűek. A témakörök tényanyaga és összefüggései, a hozzájuk kötődő tevékenységek egymásra épülő, csak fokozatosan fejleszthető rendszert képeznek. Ezért teljesítésük alapfeltétele a tanulási folyamat biztosítása, ami - pszichológiai, személyiségfejlődési és didaktikai okok miatt - heti 2 óránál kisebb óraszám esetén nem valósítható meg.
4.2. A földrajz tantárgy fejlesztési követelményeivel összefüggő tartalmi egységek és időkeretek az 5-8. évfolyamon
5. évfolyam 			6. évfolyam		
Témakör	Óraszám		Témakör	Óraszám	
Új ismeret feldolgozása	30		Új ismeret feldolgozása	31	
1.	Az időjárás 	4		3.3.	Hegyvidéki tájainkon	10	
2.	Tájékozódás a környezetben	6		3.4.	Vizeinkben és vizeink partján	8	
3.	Barangolás a környezetünkben			3.5.	A város működése	3	
3.1.	Alföldi tájainkon	13		4.	Lakóhelyünktől a bolygónkig	10	
3.2.	Dombsági tájainkon	7					
Gyakorlás, összefoglalás, ellenőrzés	7		Gyakorlás, összefoglalás, ellenőrzés	6	
					
7. évfolyam 			8. évfolyam		
Témakör	Óraszám		Témakör	Óraszám	
Új ismeret feldolgozása	67		Új ismeret feldolgozása	66	
1. 	Pillantás a földtörténetbe	3		1.	Közép-Európa tájtípusai, országai	16	
2.	Eltérő természeti adottságok és társadalmi lehetőségek a távoli földrészeken	
33		2.	Élet a Kárpát-medencevidéken	15	
2.1.	Afrika és Ausztrália földrajza	9		3.	Természeti adottságok és társadalmi-gazdasági lehetőségek Magyarország tájain	
35	
2.2.	Amerika földrajza	12		3.1.	Alföldi tájaink földrajza	11	
2.3.	Ázsia földrajza	12		3.2.	Dombsági tájaink földrajza	5	
3.	A mi földrészünk, Európa 	31		3.3.	Hegyvidéki tájaink földrajza	11	
3.1.	Európa és az Európai Unió	8		3.4.	Magyarország földrajzi-környezeti kapcsolatai	8	
3.2.	Fejlettségkülönbségek Európa különféle környezeteiben	23					
Gyakorlás, összefoglalás, ellenőrzés	7		Gyakorlás, összefoglalás, ellenőrzés	8	
5. A földrajz tantárgy tartalmi felosztása az 5-8. évfolyamon
5.1. A tartalmi egységek céljai és feladatai
5. évfolyam
Témakörök	Célok és feladatok	
1. Az időjárás 	- Mélyüljön el a tanulók ismerete a megfigyelés, a mérés, a vizsgálódás módszeréről, jelentőségéről, értsék a tapasztalatokból levont következtetések fontosságát; 
- Értsék az időjárási elemek és jelenségek kapcsolatát az anyagokkal és a hozzájuk kapcsolódó változásokkal, jelenségekkel; 
- Ismerjék fel az időjárási jelenségek szerepét az életben.	
2. Tájékozódás a környezetben	- A valós környezetben való térbeli tájékozódás képességének megalapozása a tájékozódás alapvető és egyszerű módszereinek megismerésével, majd alkalmazásával; 
- A térbeli tájékozódás képességének fejlesztése másodlagos információhordozók (térkép, földgömb, modellek) segítségével; 
- A valóság és a térképi ábrázolás közötti kapcsolat felismerése.	
3. Barangolás a környezetünkben	- Lássák a tanulók a természeti és a társadalmi-gazdasági környezet változásainak kölcsönhatásokon való alapulását; 
- Lássák a felszíni, az éghajlati és a vízrajzi adottságok kapcsolatát a mindennapi élettel és a gazdasággal. Érzékeljék a változásaik szerepét; 
- Tegyenek különbséget az érintetlen és az átalakított tájak között, lássák azok értékeit; 
- Tudják, hogy milyen nyersanyagokat használnak, milyen termékeket állítanak elő az egyes gazdasági ágak; 
- Tudják elhelyezni a hazai tájakat, folyókat, városokat a térképeken; 
- Ismerjék fel a környezetet szennyező anyagokat, azonosítsák azok forrásait, és tudják, hogy mely emberi tevékenységek során jutnak a környezetbe; 
- Tudják, hogy a szennyező anyagokkal óvatosan, a szabályokat betartva kell bánni; 
- Alapozódjon meg a természet jövőjéért érzett felelősségük, ismerjék feladataikat és fedezzék fel köznapi lehetőségeiket a környezet állapotának megóvásában.	
Alföldi tájainkon	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Ismerjék meg a tanulók az alföldi tájak jellegzetességeit és kialakulásuk okait; 
- Lássák az ember és a ház körül élő növények és állatok kapcsolatát, ismerjék fel benne a kölcsönös érdekeket; 
- Lássák az évszakok váltakozásának hatását az alföldi gazdasági tevékenységekben; 
- Ismerjék meg a tanyai életforma főbb jellemzőit, hagyományait.	
Dombsági tájainkon	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Ismerjék meg a tanulók a dombsági tájak jellegzetességeit és kialakulásuk okait; 
- Lássák, hogyan termeli az ember a szükséges élelmiszereket; 
- Lássák az évszakok váltakozásának hatását a gazdasági tevékenységekben; 
- Fedezzék fel a falu szerepét, valamint szerkezeti egységeinek eltérő feladatait; 
- Ismerjék meg a falusi életforma főbb jellemzőit és hagyományait.	
6. évfolyam
Témakörök	Célok és feladatok	
3. Barangolás a környezetünkben 

Hegyvidéki tájainkon	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Ismerjék fel a tanulók a hegyvidéki tájak jellegzetességeit és kialakulásuk okait; 
- Legyen fogalmuk a hegyvidéki emberek életéről, értsék kapcsolatukat az erdővel; 
- Ismerjék fel a hegységek keletkezése és erőforrásaik közötti kapcsolatokat; 
- Értsék a hegyvidékhez kötődő iparágak kialakulásának okait, azok kapcsolatát; 
- Legyen elképzelésük az erdőgazdálkodás és a vadgazdálkodás alapvető céljairól.	
Vizeinkben és vizeink partján	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Lássák a folyóvizek összekötő és felszínalakító szerepét, gazdasági következményeit; 
- Lássák az ember és a víz (folyó- és állóvizek) kapcsolatát; 
- Legyen elképzelésük a halászat és a haltenyésztés feltételeiről, alapvető szabályairól; 
- Ismerjék meg a vízparti üdülőtelepek kialakulásának okait, környezeti következményeit.	
A város működése	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Értsék a tanulók a város működésének feltételeit, lássák benne a különféle gazdasági ágak együttműködésének szerepét; 
- Ismerjék meg az életfeltételek sajátosságait és időbeli változásait az ember által leginkább átalakított környezetekben.	
4. Lakóhelyünktől bolygónkig	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Legyen a tanulóknak elemi szintű tájékozottságuk a lakóhely társadalmi-gazdasági adottságairól, értékeiről; 
- Lássák a természeti adottságok és a gazdasági élet kapcsolatát lakóhelyük példáján; 
- Ismerjék a hazai nagytájakat, főbb jellegzetességeiket és azok okait; 
- Ismerjék hazánk földrajzi helyét, társadalmi és környezeti helyzetét a Kárpát-medencében, Közép-Európában, földrészünkön és a világban; 
- Alakuljanak ki helyes képzeteik égitestünk alakjáról, gömbhéjas szerkezetéről, mozgásairól, azok tapasztalható, mindennapi életünket is meghatározó következményeiről.	
7. évfolyam
Témakörök	Célok és feladatok	
1. Pillantás a földtörténetbe	- Érzékeljék a tanulók a földtörténeti események időbeli nagyságrendjeit; 
- Igazodjanak el a földtörténeti idő főbb egységeiben; 
- Érzékeljék a földrajzi folyamatok térbeliségét és a felszín folytonos változásait a földrészek szerkezeti képének felvázolása során.	
2. Eltérő természeti adottságok és társadalmi lehetőségek a földrészeken	- Ismerjék meg a tanulók az ember életmódját meghatározó feltételeket a földrészeken, azok tipikus tájain, jellegzetes országaiban; 
- Értelmezzék az egyes földrészek, tájak, országok természeti és társadalmi kölcsönhatásait, általános, regionális és helyi sajátosságait; 
- Értsék a tipikus tájak jellemzőinek és a más tájaktól való különbözőségüknek az okait; 
- Lássák, hogyan lett a természetes tájból kultúrtáj, érzékeljék, hogy milyen változások várhatók az egyes tájakon, értsék azok okait; 
- Értsék a különböző tájak, országok egymásra utaltságát; 
- Alkalmazzák korábban szerzett általános földrajzi ismereteiket a földrészek, a tájak és az országok természeti adottságainak bemutatása során; 
- Érzékeljék a földrészek, a domborzati formák, a vízrajzi elemek egymáshoz viszonyított méreteit, nagyságrendjét; 
- Ismerjék meg a gazdasági jelenségek kölcsönhatásait, és értsék, hogyan hatnak a társadalmi-gazdasági élet eseményei az országok fejlődésére; 
- Értsék, hogy a népek természeti és gazdasági körülményei, hagyományai meghatározzák gondolkodásmódjukat, gazdasági helyzetüket, világszemléletüket; 
- Tudják, hogy az emberek különböznek egymástól, de emberi mivoltában mindenki egyenrangú; 
- Lássák, hogy az emberiség jelentősen átalakította környezetét társadalmi-gazdasági tevékenysége során, így már saját létét is veszélyezteti.	
Afrika és Ausztrália földrajza	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Hasonlítsák össze a tanulók Afrika, Ausztrália és Óceánia földtörténeti múltját, földrajzi fekvésüket és az ezekből adódó természetföldrajzi jellemzőket; 
- Mutassák be a különböző szempontú elszigeteltség okait és következményeit a népesség és a gazdasági élet jellegzetességeiben.	
Amerika földrajza	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Érzékeljék a tanulók a földtörténeti múlt és a földrajzi fekvés hatásait Észak-, Közép- és Dél-Amerika természeti adottságaiban, társadalmi-gazdasági életében; 
- Ismerjék meg a történelmi múltnak a mai életre gyakorolt hatásait példákon keresztül; 
- Ismerjék fel, hogyan befolyásolja az infrastruktúra fejlettsége az ember életminőségét; 
- Ismerjék a világ meghatározó fejlődési pólusának változó világgazdasági szerepét.	
Ázsia földrajza	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Alkalmazzák az előző témák tanulása során szerzett ismereteiket, készségeiket; 
- Érzékeljék a tanulók a földrajzi fekvés szerepének változását a különböző korokban; 
- Ismerjék fel, hogy a csúcstechnológiák alkalmazása miként alakítja az életminőséget; 
- Érzékeljék a népességszám-változások és a társadalmi hagyományok meghatározó szerepét a társadalmi-gazdasági életben; 
- Ismerjék meg a világ új fejlődési pólusának a világgazdaságban betöltött szerepét.	
3. A mi földrészünk, Európa földrajza	- Lássák a tanulók földrészünk fokozatos megismerésének folyamatát; 
- Ismerjék meg az eltérő földrajzi adottságú kontinensrészek közös és egyedi jellemzőit; 
- Érzékeljék a különböző származású, kultúrájú népek keveredésének következményeit; 
- Érzékeljék az egy időben létező egyesülési és elkülönülési törekvéseket; 
- Érzékeljék az országok népességi és gazdálkodási jellemzőinek méreteit, egymáshoz való viszonyukat, nagyságrendjüket.	
Európa és az Európai Unió	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Igazodjanak el a tanulók földrészünk múltjának társadalmi-gazdasági eseményeiben; 
- Ismerjék meg az európai integrációs folyamatot; 
- Érzékeljék napjaink nemzetközi törekvéseit Európában; 
- Alapozódjon meg Európa-tudatuk.	
Fejlettség-különbségek Európa különféle környezeteiben	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Alkalmazzák a tanulók általános természet- és társadalomföldrajzi ismereteiket, a földrajzi övezetességről tanultakat Európa és részeinek, jellegzetes tájainak, országainak bemutatásakor; 
- Szerezzenek általános tájékozottságot Európa különböző adottságú részeinek társadalmi-gazdasági életéről; 
- Ismerjék fel az elöregedő társadalom, a túltermelés és a társadalom nagymérvű környezet-átalakító tevékenységének következményeit; 
- Szerezzenek alapvető tájékozottságot a környezet állapotának javítása érdekében tett európai kezdeményezésekről, amelyeken keresztül megérthetik, miként járulhatnak hozzá a regionális cselekedetek a globális problémák kezeléséhez.	
8. évfolyam
Témakörök	Célok és feladatok	
1. Közép-Európa tájtípusai, országai	- Ismerjék a tanulók a kontinens-belseji fekvés időben változó társadalmi-gazdasági jelentőségét; 
- Érzékeljék a viszonylagos fekvés (domborzat, közlekedésföldrajzi helyzet, politikai környezet stb.) gazdasági fejlődést meghatározó szerepét; 
- Érzékeljék a nyersanyagban való gazdagság és szegénység függőséget okozó hatását; 
- Ismerjék meg a történelmi és politikai változások főbb társadalmi-gazdasági hatásait; 
- Fejlődjön ki környezettudatos életmódjuk annak megértésével, hogy a különböző adottságú közép-európai tájakon az emberi tevékenység kultúrtájakat hozott létre, amelyeken sokféle térbeli kölcsönhatás és érdek érvényesül; 
- Ismerjék meg hazánk közvetlen környezetét európai összefüggésekben; 
- Ismerjék összefüggésekben a közép-európai országok hazánkkal való kapcsolatait; 
- Alapozódjon meg a tanulók közép-európai regionális tudata.	
2. Élet a Kárpát-medencevidéken	- Ismerjék meg a tanulók egységes szemlélettel a Kárpát-medencevidék fejlődéstörténetét; 
- Érzékeljék a medence-jelleg közvetlen és közvetett földrajzi következményeit; 
- Ismerjék fel az ember életmódját meghatározó feltételeket a Kárpát-medencevidéken; 
- Lássanak példákat a természet- és társadalomföldrajzi helyzet felhasználására; 
- Lássák, hogyan alakította át a társadalom a táj természetes képét, ezzel milyen előnyökhöz jutott, és milyen károkat okozott; 
- Érzékeljék a Kárpát-medencevidék kialakulási folyamatai és az ember környezet-átalakító tevékenysége közötti időbeli nagyságrendi különbségeket.	
3. Természeti adottságok, gazdasági lehetőségek Magyarország tájain	- Alkalmazzák a tanulók általános és regionális ismereteiket hazánk természeti adottságainak, társadalmi-gazdasági jellemzőinek bemutatásakor; 
- Igazodjanak el Magyarország múltjának társadalmi-gazdasági eseményeiben, nemzetközi törekvéseiben; 
- Ismerjék fel a természeti tényezők hatásait a Kárpát-medencei népek elhelyezkedésében, hagyományaikban, településeikben, gazdasági életükben, értsék azok földrajzi összefüggéseit; 
- Alakuljon ki kötődésük a hazai tájhoz, a magyar néphez, természeti és társadalmi értékeihez, valamint fejlődjön reális alapokon nyugvó nemzettudatuk; 
- Ismerjék meg a környezet állapotának javítása érdekében tett hazai és nemzetközi intézkedéseket.	
Alföldi tájaink földrajza	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Ismerjék meg a tanulók, hogy a Kárpát-medence alföldi tájai milyen életfeltételeket kínálnak, és hogy a viszonylagos fekvés milyen területi különbségeket alakít ki; 
- Lássák meg a mezőgazdasági tevékenységek és a településtípusok történelmileg szoros kapcsolatát, és értsék meg egymástól való elszakadásuk okait; 
- Ismerjék meg az iparágak megtelepedésének és telepítésének időben változó okait; 
- Ismerjék meg példákon keresztül az alföldi mezőgazdaság, élelmiszeripar és kereskedelem kapcsolatait.	
Dombsági tájaink földrajza	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Ismerjék fel a tanulók, hogy a Kárpát-medence dombsági tájai milyen gazdasági feltételeket kínálnak. Ismerjék meg példákon keresztül a mezőgazdaság, az élelmiszeripar és a kereskedelem kapcsolatát; 
- Értsék meg a gazdasági fejlődés területfejlesztő hatásait. Ismerjék fel a fejlesztésből kihagyott területek, települések ellehetetlenülési folyamatát (elöregedés, elvándorlás, munkanélküliség).	
Hegyvidéki tájaink földrajza	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Ismerjék fel a tanulók, hogy a Kárpát-medence középhegységi tájai milyen életfeltételeket kínálnak; 
- Értsék, hogy az országon belüli viszonylagos fekvés területi különbségeket idéz elő; 
- Ismerjék meg a bányászat és a feldolgozóipar kapcsolatát tájak példáin keresztül; 
- Lássák a technológia- és infrastruktúra-fejlesztés gazdaságélénkítő szerepét.	
Magyarország földrajzi-környezeti kapcsolatai	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Ismerjék meg hazánk területi fejlettségkülönbségeit, azok okait és következményeit; 
- Ismerjék a főváros fő természeti, gazdasági, kulturális értékeit, szerepét az országban; 
- Értsék hazánk nemzetközi és regionális kapcsolatépítési és integrációs törekvéseit; 
- Lássák régiójuk földrajzi jellegzetességeit, országon belüli helyzetét, kapcsolatait.	
5.2. A tartalmi egységekkel kapcsolatos fejlesztési feladatok az 5-8. évfolyamon
5. évfolyam
Témakörök	Fejlesztési feladatok	
	Tartalommal összefüggő	Módszerekkel összefüggő	
1. Az időjárás 	A levegőről, a vízről, a halmazállapot-változásokról tanultak összekapcsolása időjárási jelenségekkel. 
Az időjárás jelenségeinek értelmezése, egyszerű elemzése lakóhelyi és Kárpát-medencei példákon. 
Az időjárási folyamatok időrendiségének és évszakos váltakozásának felismerése.	Az időjárási elemek egyszeri és rendszeres megfigyelése, mérése. 
Vizsgálódás közvetlen tanári irányítással csoportmunkában. 
A környezetben szerzett spontán tapasztalatok, a mindennapi ismeretek, a megfigyelések és a vizsgálódások tapasztalatainak megfogalmazása, egyszerű természettudományos magyarázata. 
Egyszerű modellek és előrejelzések megfogalmazása a folyamatok eredményeiből. 
Információk értelmezése és feldolgozása tanári irányítással frontális munkában: lényeg kiemelése szövegből; hasonlóságok és különbségek észrevétele; napi és heti hőmérséklet grafikus ábrázolása. 
Egyszerű következtetések levonása a kapott és a számítással nyert adatokból, tényekből.	
2. Tájékozódás a környezetben	Az ismert tér fokozatos kitágítása. 
Tájékozódás a lakóhelyen, valamint annak szűkebb és tágabb környékén. 
Hazánk elhelyezése Európában és a Földön. 
A térkép és a valóság kapcsolatának meglátása. A valóságról szerzett információk azonosítása térképi információkkal. 
A térképi ábrázolás megismerése. 
Eligazodás domborzati, közigazgatási, egyszerű tematikus és a lakóhelyi környezetet ábrázoló térképeken.	Leírások készítése a valóságban és a térképen tett megfigyelésekről. 
Vázlatrajz és térképvázlat készítése a lakóhelyről és környékéről tanulmányi sétán. 
Távolságra vonatkozó becslések, egyenes vonal menti távolságok mérése. 
Egyszeri megfigyelések, mérések, vizsgálódások közvetlen tanári irányítással. 
A keresőhálózat és a földrajzi fokhálózat ismerete, használata. 
Felismerés, keresés, iránymeghatározás, elemi leolvasások térképekről tanári irányítással.	
3. Barangolás a környezetünkben (alföldi és dombsági tájainkon)	A tágabb lakókörnyezet, a hazai tájak természeti és társadalmi-gazdasági értékeinek megismerése a hazához való kötődés kialakítása érdekében. 
A Kárpát-medence tájain jellemző természet- és társadalomföldrajzi, környezeti jelenségek, jellegzetes életmódok megismerése és összevetése. A technikai fejlődés szerepének felismerése az életmód és a termelés átalakulásában a tájakról vett példákban. 
Alapvető földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok (felszínformálódás, gazdálkodás) térbeli rendjének felismerése a hazai tájakról vett példák alapján. 
Az életmód, a szokások és a gazdálkodás változásainak bemutatása példák alapján. 
A természet- és környezetvédelem alapvető céljainak megismerése saját tapasztalatok alapján.	A hazai gazdaságban leggyakrabban használt anyagok, kőzetek, nyersanyagok és energiahordozók felismerése. 
Tanulmányi séta (a társadalom alkalmazkodása a természeti adottságokhoz) és feldolgozása. 
Eseménymondás és történet elbeszélés megfigyelés alapján. Tájleírás, tájjellemzés. 
A közvetlen földrajzi térben való eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmak megismerése és megnevezése térképeken, földgömbökön. 
Közvetlen és közvetett információhordozók (valóság, ismeretterjesztő könyvek, szóbeli források, képek) kiválasztása, tájékozódás könyvtári anyagokban tanári segítséggel. 
Információk értelmezése és feldolgozása tanári irányítással csoportmunkában: lényeg kiemelése szövegből, ábrákból, képekből; hasonlóságok és különbségek észrevétele; egyszerű vázlat készítése. 
Egyszerű gyűjtemény vagy tabló összeállítása közvetlen irányítással képekből, kőzetekből, nyersanyagokból, késztermékekből, terményekből.	
6. évfolyam
Témakörök	Fejlesztési feladatok	
	Tartalommal összefüggő	Módszerekkel összefüggő	
Barangolás a környezetünkben hegyvidéki tájainkon, vizeinkben és vizeink partján, a város működése)	A tágabb lakókörnyezet, a hazai tájak természeti és társadalmi-gazdasági értékeinek megismerése a hazához való kötődés kialakítása érdekében. 
A felszínformálódásban, az életmódban és a termelő tevékenységben lezajló folyamatok időrendiségének felismerése. 
Az életmód, a szokások és a gazdálkodás változásainak bemutatása példák alapján. 
A Kárpát-medence tájain jellemző természet- és társadalomföldrajzi, környezeti jelenségek, jellegzetes életmódok megismerése és összevetése. 
A technikai fejlődés szerepének felismerése az életmód és a termelés átalakulásában a tájakról vett példákban. 
A környezetre kifejtett társadalmi hatások és az azokból adódó problémák, az emberi tevékenységek által létrejövő környezetkárosító folyamatok felismerése, megoldások keresése mérséklésükre, megszüntetésükre. 
A természet- és környezetvédelem alapvető céljainak megismerése a tanulmányi sétán szerzett tapasztalatok alapján.	Válogatás információs anyagokban tanári segítséggel, tájékozódás kiállítási és múzeumi anyagokban. 
Információk értelmezése, feldolgozása csoportmunkában tanári irányítással: lényeg kiemelése szövegből, ábrából, képből; összehasonlítások; egyszerű vázlatkészítés; adatok, egyszerű adatsorok, diagramok elemzése, összehasonlítása, tájleírás, tájjellemzés. 
Tények, szöveges információk ábrázolása térképvázlaton, rajzon, diagramon, terepasztali modellen, tablón, örömtérképen. 
Közvetett információhordozók (térképek, szépirodalmi könyvek, szóbeli források, ábrák, képek, adatsorok stb.) kiválasztása közvetlen tanári segítséggel. 
A hazai gazdaságban leggyakrabban használt anyagok (kőzetek, nyersanyagok és energiahordozók) csoportosítása a valóságban és képeken. 
A közvetlen földrajzi térben való eligazodáshoz kellő topográfiai fogalmak felismerése, megnevezése térképen, földgömbön. 
Esemény, történet elmondása emlékezetből. 
A környezetben lejátszódó események, folyamatok bemutatása egyszerű helyzetgyakorlatokban.	
4. Lakóhelyünktől bolygónkig	A praktikus tudás megszerzésére irányuló igény kifejlesztése. 
A közvetlen környezetben élő emberek kulturális, értékrendbeli különbözőségének felismerése, és annak belátása, hogy emberi mivoltában mindenki egyenrangú. 
Az egyén és a közösségek szerepének belátása a környezet értékeinek, harmóniájának megóvásában. A személyes cselekvés lehetőségének felismerése. 
A Föld alakjának és gömbhéjas szerkezetének megismerése modell segítségével. 
A mozgás és az idő kapcsolatának felismerése példákban. 
A Föld mozgásaihoz kötődő változások, éghajlati jelenségek felismerése. Az éghajlati jelenségek évtizedes és évszázados változásainak felismerése, egyszerű értelmezése. 
A hazai nagytájak és régiók hasonló és eltérő földrajzi-környezeti jellemzőinek felismerése. 	A földrészek és az óceánok felismerése különböző méretarányú, tartalmú és körvonalas térképeken, földgömbön. 
Az éghajlat-alakító tényezők hatásainak modellezése közvetett tanári irányítással. 
Éghajlati adatok értelmezése, éghajlati diagram készítése. 
Tanulói nézetek megfogalmazása egy-egy földrajzi-környezeti jelenséggel kapcsolatban. 
Ismeretszerzés és feldolgozás projektmódszerrel, közvetlen tanári irányítással a lakóhelyi környezet földrajzi jellemzőivel kapcsolatban.	
7. évfolyam
Témakörök	Fejlesztési feladatok	
	Tartalommal összefüggő	Módszerekkel összefüggő	
1. Pillantás a földtörténetbe	Eligazodás a földtörténet időegységeiben és alapvető folyamataiban.	Földtörténeti időoszlop készítése. 
Időnagyságrendi viszonyítások. 
Földtörténeti folyamat, jelenség elmondása megfigyelés alapján.	
2. Eltérő természeti adottságok és társadalmi lehetőségek a földrészeken	Az ismert tér fokozatos kitágítása, tájékozódás a kontinenseken. 
A kontinenseken megismert földrajzi-környezeti események, jelenségek, folyamatok időrendbe állítása. 
A rövidebb és hosszabb távú természeti, társadalmi, környezeti folyamatok áttekintése, a térben zajló kölcsönhatások felismerése, magyarázata a kontinensek példái alapján. 
Az egyes földrészek, tájak, tipikus tájak, országok természeti és társadalmi jellemzőinek, hasonlóságaiknak és különbségeiknek, azok összefüggéseinek értelmezése. 
A földrajzi övezetesség megnyilvánulásának felismerése a természeti adottságokban és a gazdasági életben. 
Az egyes népek természeti és gazdasági körülményeinek, hagyományainak gazdasági fejlődésükre, gondolkodásukra gyakorolt hatásainak felismerése példák alapján. 
A társadalmi-gazdasági és környezeti események kapcsolatának, valamint az egyes országok fejlődésére és a környezet állapotára gyakorolt hatásainak felismerése. 
A gazdasági élet jelenségeiben, folyamataiban megnyilvánuló kölcsönhatások felismerése, egyszerű értelmezése. 
Annak tudatosítása, hogy az emberek származásuk, kultúrájuk, értékrendjük alapján különböznek egymástól, de emberi mivoltában mindenki egyenrangú. 
A magyar utazók, tudósok, szakemberek szerepének megismerése a Föld felfedezésében és megismerésében. 
Annak felismerése, hogy az egyes országok eltérő mértékben járulnak hozzá a földrajzi környezetet pusztító folyamatokhoz.	A földrészek főbb földtörténeti eseményeinek elhelyezése az időoszlopon. 
A földrajzi térben való eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmak felismerése és megnevezése térképen, földgömbön. 
A földrajzi fokhálózat használata. 
Felismerés, keresés és egyenes és görbe vonal menti távolságmérés különböző méretarányú térképeken. 
Különböző típusú térképek használata ismeretszerzésre. 
Szemléleti térképolvasás önállóan különböző méretarányú térképeken. 
Légifotóról és űrfelvételről, keresztmetszetről szerzett tények azonosítása térképi információkkal. 
Egyéb földrajzi-környezeti tartalmú közvetett információhordozók (ismeretterjesztő és szépirodalmi könyvek, albumok, lexikonok) kiválasztása tanári irányítással. 
Eligazodás a földrészekkel kapcsolatos könyvtári forrásokban tanári segítséggel. 
Tények és szöveges információk ábrázolása, rajzon, maketten. 
Lényegkiemelés szövegből, összehasonlítások, információk csoportosítása és rendszerezése a tipikus tájakkal kapcsolatban tanári irányítással. 
Ismeretszerzés, ismeretfeldolgozás a tipikus tájak földrajzi-környezeti jellemzőiről csoportmunkában közvetett tanári irányítással. 
Tájjellemzés és tájelemzés. 
Elképzelése és megfogalmazása annak, hogy a megismert tájak milyenek voltak a múltban és milyenek lesznek a jövőben. 
Gyűjtemény, tabló összeállítása kőzetekből, képekből tudományos szempontok alapján. 
Események, folyamatok és helyzetek bemutatása helyzetgyakorlatokban.	
3. A mi földrészünk, Európa földrajza	A természeti környezet közvetlen és közvetett hatásainak felismerése a történelmi eseményekben, a jelen társadalmi-gazdasági és környezeti folyamataiban hazai és külföldi példák alapján. 
A természetföldrajzi folyamatok és a történelmi események időnagyságrendi és időtartambeli különbségeinek tudatosulása.	A földrajzi térben való eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmak felismerése és megnevezése, egyszerű helymeghatározás térképeken és földgömbön. 
Adat, adatsor, diagram és más ábrák elemzése, összehasonlítása tanári irányítással. 
Eligazodás az Európával kapcsolatos könyvtári forrásokban közvetett tanári irányítással. 
Egyszerű vázlat önálló készítése különféle műfajú információk alapján. 
Fogalmazás készítése „Milyennek látom Európát?” címmel. 
Különféle tanulói nézetek megfogalmazása esetelemzés során.	
Európa és az Európai Unió	Európa és részei, nagytájai, országai földrajzi jellemzőinek megismerése, különös tekintettel a Magyarországgal szomszédos országokra és az Európai Unió tagállamaira.	Földrajzi-környezeti tartalmú, különböző céloknak megfelelő információhordozók (térképek, ismeretterjesztő és szépirodalmi könyvek, folyóiratok, szóbeli források, CD-ROM-ok, tömegkommunikációs források, Internet stb.) kiválasztása közvetett tanári irányítással. 
Tények, szöveges információk ábrázolása térképvázlaton és diagramon. 
A hírekben hallott földrészünkkel és az Európai Unióval kapcsolatos információk értelmezése. 
Beszámoló készítése tanári irányítással.	
Fejlettségkülönbségek Európa különféle környezeteiben	A fontosabb európai földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok, erőforrások, valamint környezeti problémák térbeli elhelyezkedésének megismerése. 
A leggyakrabban előforduló ásványok, kőzetek, valamint energiahordozók, nyersanyagok, talajtípusok felismerése.	Számítások a népességszám alakulásáról, az országok népsűrűségi és területi adataiból. 
Tájrajz készítése olvasmányélmény alapján. 
Összehasonlító tájelemzés írott szöveg alapján. 
Gyűjtemény összeállítása termékekből szaktudományos szempontok szerint. 
A különféle tanulói nézetek megfogalmazása vitában az európai országok gazdaságával, társadalmi életével és a környezet minőségével kapcsolatban.	
8. évfolyam
Témakörök	Fejlesztési feladatok	
	Tartalommal összefüggő	Módszerekkel összefüggő	
1. Közép-Európa tájtípusai, országai	A kontinens-belseji viszonylagos fekvés időben változó társadalmi-gazdasági, környezeti jelentőségének felismerése. 
Hazánk közvetlen környezetének megismerése európai összefüggésekben. 
A térkép és a valóság kapcsolatának bizonyítása.	Különböző típusú térképek használata az ismeretszerzésben. Logikai térképolvasás önállóan különböző ábrázolású térképeken. 
Tömbszelvényről szerzett információk azonosítása térképi információkkal. 
A földrajzi térben való eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmak felismerése és megnevezése térképen, földgömbön. 
Ország-bemutatás írott szöveg alapján. 
Országcsoportok, országok gazdasági fejlettségének összehasonlítása mutatószámok alapján tanári irányítással. Következtetések a készen kapott és a számított adatokból. 
Terméklisták összeállítása az országok hazánkban is kapható fontosabb termékeiről. 
Ismeretszerzés és feldolgozás a közép-európai tipikus tájakról projektmódszerrel.	
2. Élet a Kárpát-medencevidéken	Magyarország földjének részletes megismerése kitekintéssel a Kárpát-medencére. 
A magyarság, Magyarország és a magyar gazdaság helyének, kapcsolatrendszerének megismerése a Kárpát-medencében, Közép-Európában, földrészünkön és a világban különböző források felhasználásával.	Közvetett információhordozók (térképek, ismeretterjesztő és szépirodalmi könyvek, folyóiratok, egyszerű statisztikai kiadványok, ábrák, képek, CD-ROM-ok, szóbeli és tömegkommunikációs források, Internet) kiválasztása tanári irányítással. 
Eligazodás tanári segítséggel a Kárpát-medencéről szóló könyvtári forrásokban. 
Tabló összeállítása szaktudományos szempontok alapján képekből. 
A különféle tanulói nézetek megfogalmazása esetelemzés és vita során.	
3. Természeti adottságok, gazdasági lehetőségek Magyarország tájain 	Az egyes országrészek, tájak hasonló és eltérő földrajzi jellemzőinek érzékelése, azok okainak, következményeinek felismerése. 
A tájak és a főváros természeti és társadalmi-gazdasági értékeinek megismerése a hazához való kötődés megerősítése érdekében. 
A hazai társadalmi-gazdasági élet földrajzi jellegzetességeinek felismerése aktualitások alapján. 
Hazánk területi fejlettségkülönbségeinek felismerése. Régiónk és a főváros földrajzi-környezeti jellegzetességeinek, helyzetének, kapcsolatainak, az ország életében betöltött szerepének megismerése. 
A magyarországi védett természeti, kulturális, néprajzi, gazdaságtörténeti értékek megismerése. 
Környezetünk problémáinak, azok hazai, regionális és nagyobb léptékű kapcsolataiknak a felismerése. 
Hazánk nemzetközi és regionális kapcsolatépítési törekvéseinek megértése.	Tájelemzés és tájprognózis. 
Elképzelése és megfogalmazása annak, hogy a megismert tájak milyenek voltak a múltban és milyenek lesznek a jövőben. 
A földrajzi térben való eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmak felismerése és megnevezése térképen, földgömbön. 
Tájrajz készítése valóságélmény alapján. 
Megfigyelések, vizsgálódások, mérések tanári irányítással csoportmunkában (kőzetek, talajtípusok). Egyszerű eszközök gyakorlati alkalmazása, balesetmentes használata. 
Eligazodás a hazánkkal kapcsolatos világhálós és kiállítási forrásokban közvetett tanári irányítással. 
Tabló és gyűjtemény összeállítása szaktudományos szempontok alapján kőzetekből, talajmintákból, terményekből, termékekből, képekből és „Mit köszönhet hazánknak Európa és a világ? címmel”. 
Ország-bemutatás különböző források felhasználásával. Ismeretszerzés, feldolgozás a hazai tájtípusokról projektmódszerrel csoportmunkában. 
Térképek, folyóiratok, egyszerű statisztikai kiadványok, lexikonok, szóbeli források, ábrák, CD-ROM, Internet, tömegkommunikációs források kiválasztása tanári irányítással a különböző régiókról, a fővárosról. 
Adat- és ténygyűjtés a hazai és az európai szervezetek kapcsolatáról. 
Beszámoló készítése megfigyelések, tapasztalatok alapján kereskedelmünkről. 
A különféle tanulói nézetek megfogalmazása vitában, egyszerű szerepjátékban az idegenforgalom lehetőségeivel kapcsolatban.	
6. A földrajz tantárgy kimeneti követelményei
6.1. Az 5-6. évfolyamra vonatkozó kimeneti követelmények
A 6. évfolyam végére alakuljon ki a tanulókban:
- A természeti szépségek és értékek, kulturális örökségek felismerése (lakóhelyi, hazai és Kárpát-medencei példákon);
- Annak felismerése, hogy milyen hatást gyakorol a földrajzi környezet egy-egy táj fejlődésére, a társadalomra és a gazdasági életre (lakóhelyi és hazai példákon);
- A természeti jelenségek és folyamatok önálló megfigyelési készsége és jártasság azok egyszerűbb vizsgálatában tanári irányítással;
- Jártasság az irányított tapasztalati ismeretszerzésben szűkebb, illetve tágabb környezetükből tömegkommunikációs információhordozók felhasználásával;
- Az elsődleges információhordozók használatának készsége (tájékozódás a térben, képértelmezés és szövegértelmezés);
- Tájékozódási készség különböző méretarányú és ábrázolásmódú térképeken, földgömbökön;
- Jártasság a térképen és a földgömbön való távolságmérésben;
- Tudjanak számszerű adatokat nagyságrendjük szerint összehasonlítani;
- Jártasság időtartamok becslésében, természeti és egyszerű társadalmi eseményeket időrendbe állításában;
- Eligazodás jártasság szintjén egyszerűbb lexikonokban, kézikönyvekben, ismeretterjesztő könyvekben, atlaszokban, valamint jártasság az adatsorok használatában;
- Készség az önállóan szerzett ismeretek különböző szempontú csoportosításában, rendszerezésében, feldolgozásában és ismertetésében (pl. rajzban, fogalmazásban, elbeszélésben) tanári irányítással;
- Jártasság a földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok egyszerű magyarázatában;
- Készség konkrét események, jelenségek előzményeinek, következményeinek felismerésében;
- Az életkori sajátosságoknak megfelelő szakkifejezések elsajátítása és helyes használata.
6.2. A 7-8. évfolyamra vonatkozó kimeneti követelmények
A 8. évfolyam végére alakuljon ki a tanulókban:
- Tájékozódási készség a természetföldrajzi környezetben és jártasság a társadalomföldrajzi környezetben való eligazodásban;
- Képesség az egyes tájakon, országokban, földrészeken folyó természeti és társadalmi kölcsönhatások, a környezetben lezajló változások érzékelésében, valamint jártasság azok értékelésében és indokolásában;
- A természeti feltételek és a társadalmi-gazdasági jellemzők közötti kapcsolat felismerésének képessége (a földrészeken, azok nagytájain és kiemelt országaiban, valamint hazánkban);
- Valós képzetek a környezet elemeinek méretéről, a számszerűen kifejezhető adatok és az időbeli változások nagyságrendjéről;
- Jártasság a földi képződmények, jelenségek, folyamatok vizsgálatában (a föld- és a környezettudományok megfelelő szempontjai szerint, tanári segítséggel), a vizsgálatok eredményeinek ábrázolásában, az azokból való következtetéseket levonásában;
- Képesség a speciális információhordozók (tematikus és különböző méretarányú térképek, szak- és ismeretterjesztő irodalom, folyóiratok, statisztikai kiadványok, lexikonok, almanachok, filmek, kísérletek, kiállítási anyagok) használatában közvetett tanári irányítással;
- Jártasság a kommunikációs, a gondolkodási, a gyakorlati és a társadalmi képességek (szakkifejezések megfelelő használata, adatértelmezés- és feldolgozás, problémák felismerése és megoldása, általános törvényszerűségek felismerése stb.) alkalmazásában;
- Jártasság az ember és a környezet szempontjából egyaránt előnyös döntéshozatalban, valamint alapvető, felelős környezeti magatartás;
- Az általános fogalmak jellemző tartalmi jegyeinek ismerete, valamint képesség arra, hogy felismerjék azokat a valóságban vagy képeken, ábrákon, térképeken, és példát tudjanak mondani előfordulási helyükre;
- Készség arra, hogy felismerjék és megmutatassák a topográfiai fogalmakat különféle térképeken, valamint jártasság arra, hogy bejelöljék a körvonalas térképekbe, megfogalmazzák tényleges és viszonylagos földrajzi fekvésüket, és meg tudjanak oldani feladatokat körvonalas térképeken.
7. A tanulók ellenőrzés-értékelésének elvei, módszerei, szempontjai
A tanulók ellenőrzésére és értékelésére minden témakör lezárásakor, és havonta legalább egy alkalommal kerüljön sor. Az értékelés alapját a tanulóknak a témakör feldolgozása során végzett tevékenységei, az egyéni ellenőrzések teljesítményei, valamint a csoportmunkában és a projektekben végzett együttműködéseik adják. A témakörök lezárásakor célszerű feladatlapos ellenőrzést alkalmazni, amelyet követően külön értékeljük a tanulók tényismereti tudását, földrajzi-környezeti gondolkodását és tudásuk gyakorlati alkalmazásának szintjét. Az értékelés szóban és érdemjeggyel történjen.
7.1. Az értékelés általános szempontjai
- A tanulók önálló megfigyelési, vizsgálódási-kísérletezési és más információszerzési képességének szintje;
- Eszközhasználatuk szintje;
- Az információkkal kapcsolatos feldolgozási képességeik szintje;
- Tényismeretük és annak kifejezési képessége;
- Feladatmegértő és feladatmegoldó képességük szintje;
- Problémafelismerő és problémamegoldó képességük szintje;
- Ismereteik alkalmazásának szintje;
- Összehasonlító és rendszerező képességük szintje;
- Kommunikációs, együttműködési és társadalmi képességeik szintje;
- A környezethez való viszonyuk, cselekvőképességük.
Az értékelés valamennyi szempontjánál azt az alapelvet kell szem előtt tartani, hogy az adott tanuló hogyan fejlődött önmagához, előző teljesítményszintjéhez képest! Az értékelés alapját a kerettantervben megfogalmazott kimeneti követelmények adják, amelyeket a tanulóknak az alkalmazás szintjén kell teljesíteniük. Teljesítésük a továbbhaladás feltétele. Az azokon felüli követelményeket a megnevezés/leírás, illetve a reprodukció szintjén javasolt számon kérni.
7.2. Az értékelés javasolt részletes szempontjai tartalmi egységenként
5. évfolyam
Témakör	Értékelési szempontok	
1. Az időjárás	- A tanuló feladatmegértő készsége, érdeklődése, figyelmének tartóssága, pontossága; 
- Irányított megismerési készsége, jártassága az eszközhasználatban; 
- Csoportosítási, összehasonlítási és összefüggéseket felismerő készsége; 
- A tanuló szóbeli kifejezőkészsége tapasztalatainak elmondása és elsajátított ismereteinek reprodukálása során.	
2. Tájékozódás a környezetben	- A tanuló tájékozódó képessége a térképen és a földgömbön (felismerés, megmutatás, bejelölés, földrajzi fokhálózat olvasása); 
- A természeti környezetben való eligazodásának szintje; 
- Ábrázolási képességének szintje (rajzban, térképvázlaton, modellen); 
- Feladatlap-megoldó képessége; 
- Viselkedése a természeti környezetben a tanulmányi sétán.	
3. Barangolás a környezetünkben (alföldi és dombsági tájainkon)	- A tanuló érdeklődése a természeti környezet jelenségei és folyamatai iránt; 
- Feladatmegoldó készsége, figyelmének tartóssága, pontossága; 
- Önálló megismerési készsége, jártassága az eszközök használatában, valamint az irányított megismerési és kifejezési módszerekben; 
- A természeti adottságok és a gazdasági élet kapcsolatának felismerési képessége; 
- Tényismereteinek szintje, problémaérzékenysége; 
- Csoportosítási képessége és összefüggéseket felismerő készsége; 
- Elemzési képessége (képek, terep- és élőlénymodellek, magyarázó-ábrák, egyszerű tematikus térképek, adatok); 
- Szóbeli kifejezőkészsége tapasztalatainak elmondása, illetve elsajátított ismereteinek reprodukálása során. Írásbeli kifejezőkészsége feladatlapok megoldása és fogalmazások, leírások készítése során. Jártassága a tájbemutatásban és a tájjellemzésben; 
- Idő- és térszemléletének fejlettségi szintje; 
- Viselkedése társadalmi környezetében tanulmányi sétán, cselekedetének tudatossága.	
6. évfolyam
Témakör	Értékelési szempontok	
3. Barangolás a környezetünkben (hegyvidéki tájainkon, vizeinkben és vizeink partján, a város működése)	- A tanuló érdeklődése a természeti környezet jelenségei és folyamatai iránt; 
- Egyéni és csoportos feladatmegoldó készsége, figyelmének tartóssága, pontossága; 
- Önálló megismerési készsége, jártassága az eszközök használatában, az irányított megismerési és kifejezési módszerekben. Tájbemutatási és jellemzési készsége; 
- Csoportosítási képessége, összehasonlítási és összefüggéseket felismerő készsége; 
- Jártasságának szintje az elemzésben (képek, terepmodellek, magyarázó- és folyamatábrák, egyszerű tematikus térképek); 
- Szóbeli kifejezőkészsége tapasztalatainak elmondása, illetve elsajátított ismereteinek reprodukálása során. A tanuló írásbeli kifejezőkészsége feladatlap-megoldások és fogalmazások, leírások készítése során; 
- Tényismereteinek szintje, problémaérzékenysége; 
- Idő- és térszemléletének fejlettsége; 
- Viselkedése a kiállításon és a múzeumban, a helyzetgyakorlatokban; 
- Cselekedeteinek tudatossága a csoportmunkában.	
4. Lakóhelyünktől a bolygónkig	- A tanuló bemutatási képessége gazdasági ágak egymással való kapcsolatáról; 
- Ismereteinek alkalmazási szintje; 
- Lényegkiemelő képességének szintje az irányított megfigyelések során; 
- Jártassága az ábra- és képelemzésben; 
- A tanári irányítással végzett vázlatírási képessége; 
- Kiscsoportos feladatvégzési, együttmunkálkodási képességének szintje a csoportmunkában és a projektmunka során; 
- A tapasztalatainak feldolgozási képessége.	
7. évfolyam
Témakör	Értékelési szempontok	
1. Pillantás a földtörténetbe	- A tanuló földtörténeti időlépték-érzékelési szintje; 
- Időszemléletének fejlettsége.	
2. Eltérő természeti adottságok és társadalmi lehetőségek a földrészeken	- A tanuló érdeklődése a regionális földrajzi ismeretek iránt; 
- Tényismerete. A tények közötti tartalmi kapcsolatok felismerésének készsége; 
- A földrajzi-környezeti jelenségekkel, folyamatokkal kapcsolatos időszemlélete; 
- Térképismereti és térképhasználati szintje, topográfiai tudása; 
- Feladatmegoldó készsége, figyelmének tartóssága, pontossága; 
- Jártasságának szintje az információs anyagban tanári irányítással való eligazodásban, valamint lényegkiemelő képessége; 
- Önálló tájbemutatási, tájjellemzési készségének szintje; 
- Szövegelemzési és szövegfeldolgozási készsége; 
- Problémafelismerő készségének szintje; 
- Cselekedeteinek tudatossága a csoportos feladatmegoldásokban, viselkedése a helyzetgyakorlatok során; 
- Környezeti szemlélete, környezettudatosságának szintje.	
3. A mi földrészünk, Európa földrajza	- A tanulónak a földrajzi-környezeti tudás szerzésére vonatkozó igénye; 
- Tényismeretének szintje. A tények közötti logikai kapcsolatok felismerésének képessége; 
- Térképismeretének szintje, topográfiai tudása; 
- Eligazodási készsége tanári irányítással az információs anyagban; 
- Ábra- és képelemzési készsége; 
- Szóbeli kifejezőképessége a földrajzi szaknyelv használatával.	
8. évfolyam
Témakör	Értékelési szempontok	
1. Közép-Európa tájtípusai, országai	- A tanuló érdeklődése a környezeti ismeretek iránt; 
- Feladatmegoldó és lényegkiemelő készségének szintje; 
- Figyelmének tartóssága, pontossága; 
- Az analizáló és szintetizáló képességének szintje; 
- Térképhasználati szintje, topográfiai tudása.	
2. Élet a Kárpát-medencevidéken	- A tanuló tudásának alkalmazási szintje; 
- Problémaérzékenysége; 
- Időérzékelési és térszemléleti készsége; 
- Önálló szöveg-, ábra- és képelemzési képessége; 
- Környezetszemléletének összetettsége, iránya és mélysége.	
3. Természeti adottságok, gazdasági lehetőségek Magyarország tájain	- A tanuló érdeklődése a hazánkkal kapcsolatos földrajzi ismeretek iránt; 
- A földrajzi-környezeti tudás folyamatos gyarapítására vonatkozó igénye; 
- Feladatmegoldó és lényegkiemelő képessége; 
- Figyelmének tartóssága, pontossága; 
- Tényismeretének és a tények közötti logikai kapcsolatok felismerésének képessége; 
- A különféle információs anyagokban való önálló eligazodási képessége; 
- Térképismereti és tematikus térképhasználati szintje, topográfiai tudása; 
- Tájbemutatási és tájjellemzési képessége, tájelemzési készsége, jártassága a tájprognózisban; 
- Készsége a problémamegoldásokra; 
- Szóbeli kifejezőkészsége mindennapi életből vett tapasztalatai és a különféle információhordozókból szerzett ismeretei alapján; 
- Cselekedeteinek tudatossága egyéni feladatmegoldások során; 
- Környezettudatos viselkedése. Viselkedése a vitában és a helyzetgyakorlatok során.	
ÉNEK-ZENE - TÁNC - DRÁMA
5-8. évfolyam
Az embernek mindennap legalább egy kis dalt kellene énekelnie, 
egy remek költeményt olvasnia, egy pompás festményt szemlélnie, 
s néhány motívumot lejtenie...
(Johann Wolfgang Goethe)
A tantárgyak elnevezése
I. Ének-zene: Az elnevezés több évtizedes múltra vezethető vissza: Jelentése magába foglalja a tantárgy tartalmát: vokális és instrumentális zene együttese, amely elméleti tudást is követel, befogadó és kreatív alkotást egyaránt feltételez.
A tananyag gerincét a magyar nép zenéjének megismerése képezi (népzene, nemzeti opera stb.), azonban, az általános műveltség, az európai azonosságtudat kialakítása érdekében a nemzeti mellett más népek és földrészek kultúrájának megismertetése is fő cél, amellyel a világra irányuló nyitottságot biztosíthatjuk.
Ezért szerencsés lenne 5-8. évfolyamon egy, a fogalomkörből (ének-zene) előremutató alcímet adni:
Muzsikáló nagy világ
II. Tánc: Találóbb elnevezés nem lehetne, mert egyértelműen a táncolást jelenti, azonban a tánctanulást kiegészítve számos egyéb feladatot és ismeretszerzési lehetőséget rejt magában a tantárgy.
A kevésbé tehetséges gyerek megijed, hogy azonnal táncolnia kell. A kiegészítő TIM kifejezés - mint új szó - feltételezhetően old a feszültségen, s a gyermek már az első percekben elsajátíthatja a tánc 3 legfontosabb alkotóelemét: Tér - Idő - Mozdulat.
táncoló tim
Bár ezen kifejezést: „TIM”, más értelemben is használjuk, de annak az írása és jelentése eltérő, s a tárgyalt témából fakadóan nem lehet összetéveszteni a szó kétféle jelentését az alkalmazás során.
III. Dráma: A tantárgy megnevezésének köztudatban élő jelentése nem egyezik a dráma órák feladatrendszerével.
A dráma szó hallatán mindenki egy mély, embert próbáló konfliktushelyzetre, megoldásokkal küszködő emberekre, embercsoportokra, s végül legtöbb esetben a negatív végkifejletű halálra gondol. Míg a dráma órákon az örömteljes, élményekben gazdag, feszültségmentes játékok sora kíséri egymást, a mindennapi élet és különböző történetek szituációinak és karaktereinek megjelenítésével, a beszédkészség fejlesztésével, a problémamegoldó gondolkodás és cselekvés kialakításával. Ezért javaslom, bővítsük ki a dráma megnevezést:
DRÁMAJÁTÉK-ra
Szituációk és emberi kapcsolatok megjelenítésére nem kizárólag „drámajáték” órán kerülhet sor:
- történelem óra: felsőházi vita lebonyolítása,
- magyar óra: egy irodalmi mű jelentős részletének eljátszása, kifejezően megformálva a karaktereket,
- művészettörténet óra: a festményen látható személyek hangulatának meghatározása, eljátszása megfelelő mimika és gesztushalmaz alkalmazásával (düh, győzelem, bukás, öröm, csodálkozás, bánat-sírás, fenyegetés, vigasztalás stb.),
- ének-zene óra: Vajon hogyan gyűjtötte a népdalokat Bartók Béla? - improvizatív játék.
Szereplők: Bartók a kapunál, Mari néni a kertben.
Tehát a játék segítségével súlypontozhatjuk a tényeket, valósíthatjuk meg céljainkat.
A művészetek műveltségi területeiből
Az ének-zene/Muzsikáló nagy világ
A tánc/Táncoló Tim
A dráma/Drámajáték időkeretei és óraszámai
Ének-Zene/Muzsikáló nagy világ	
5. osztály	6. osztály	7. osztály	8. osztály	
1,5 óra	1,5 óra	1 óra	1,5 óra	
Ebből a keretből:
Tánc/Táncoló Tim óraszáma az 5. évfolyamon 0,5 óra, I. félév: heti 1 óra = összesen 18 óra.
Dráma/Drámajáték óraszáma a 6. évfolyamon 0,5 óra, I. félév: heti 1 óra = összesen 18 óra.
Ének-zene/Muzsikáló nagy világ óraszáma: 5-7. évfolyamon I-II. félévben heti 1 óra = összesen: 37 óra
8. évfolyamon: II. félév: heti 2 óra = 36 óra
II. félév: heti 1 óra = 18 óra összesen: 54 óra
A gyerekek bizonyos százaléka olyan középiskolában folytatja tanulmányait, amelyben nincs ének-zene - művészetek tantárgy. Ez azt jelenti, hogy egész életére befejezte a szervezett keretekben történő ismerkedést a műveltségi területtel. Ezért a 8. évfolyamos ismétléseknek, tudást bővítő ismereteknek olyanokká kell lenniük, amelyek életre szólóakká válnak. Ezért nagyon fontos a 8. évfolyamon az éves szintű 1,5 ének-zene óra.
Tantárgy	5. o.	6. o.	7. o.	8. o.	
Ének-zene	1	1	1	1,5	
Táncoló TIM	0,5	-	-	-	
Drámajáték	-	0,5	-	-	
Muzsikáló nagy világ
Ne legyen kultúra magyarság és magyarság kultúra nélkül.
(Kodály Zoltán)
Bevezetés
Világszerte elismert a magyar ének-zene oktatás, melynek módszereire és rangjára vigyáznunk kell.
A hagyományokat tiszteletben tartva kell törekedni a napjaink embere által elvárt társadalmi és kulturális szintnek megfelelő fejlesztésre. (Oktatás-nevelés tartalmának, fejlesztési területeinek, módszereinek korszerűsítése.)
Az évtizedes hagyományokon alapuló módszerek és tartalmak eredményessége nem vitatható, azonban az új elvárásoknak megfelelően, feltétlenül újításokra van szükség.
I. A magyar népzene
- Az eddigi célokat bővíteni kell. Bár fontos a népdalok szerkezeti felépítése, dallamvonala, hangsora, előadásmódja, stílusrétege, azonban ezek csupán tények. Gondot kell fordítani a hagyományőrző népnyelv, és a magyar népdalok sokirányú megismerésére, hiszen zenei anyanyelvünk kultúrája: nemzeti öntudatunk hű tükre.
- A népdalt tudni kell földrajzilag elhelyezni, mert ennek ismeretéből sok mindenre lehet következtetni. Ezért az évről évre megjelenő tankönyvek végén meg kell jelennie ugyanannak a „vak”-térképnek, amelyen beszínezhetik a gyerekek a lelőhely területét. Például a 6. évfolyamos térképen már színesen, jelennek meg azok a megyék, amelyek népzenei anyagából az 5. évfolyamból már vannak új ismeretek, dalok. Így 8. évfolyam végére, a népdalkincsünk követésével „beutazhatjuk” az egész országot, és megismerhetjük dalanyagának gazdagságát és változatait.
- A népzenei ismeretek mellett gondot kell fordítani az adott területen élő emberek életvitelére, szokásaira, jellemző viseletére, melyek segítségével könnyebb a megszerettetés, megértetés és elsajátítás.
- Továbbra is tisztelni és becsülni kell Vikár Béla, Bartók Béla és Kodály Zoltán egész életét meghatározó népdalgyűjtő és rendszerező munkáját, azonban nem szabad megfeledkezni a követőkről: Schneider Lajos, Nagy Miklós, Békefi Antal, Borsai Ilona; és a napjainkban is élő népzenekutatókról: Olsvai Imre, Barsi Ernő.
Az egyetemes zenetörténetben sem állunk meg a kiváló J. S. Bach művészetének megismerése után, hiszen a következő korok, végül napjaink zenéje is meghatározó, emberformáló és komoly értékeket hordozó.
- Kiemelt szerepet kell adni a gyerekek életében a népi játékoknak (a dalokat is eljátszhatják).
- A zene és a mozgás együttesét, kölcsönhatását tudatosítani kell, beépítve a magyarság kultúrájába, amivel a kevésbé „énekes” gyerekek élményeit is fokozhatjuk.
- A népi hangszerekkel való megismerkedésen túl, a furulya megszólaltatása nem nehéz feladat s igazi zenei élményt jelent egy-egy dallam önálló, szép hangzású eljátszása, a legkönnyebb fogásmódban: F = dó.
Bizonyított tény, hogy nemcsak a szakosított tantervű osztályokban valósítható meg a furulya-tanítás! Kizárólag az ének-zene szakos tanár igényességén, minőségileg is sokrétű fejlesztő munkáján és elhivatottságán múlik.
- Motiváljuk a gyerekeket, lakóhelyükön való gyűjtőmunka végzésére, különböző szempontok megjelölésével. (népdalgyűjtők, népdalok, viseletek, épületformák, eszközök, szokások, hagyományok képek). 8. osztály végére gyönyörű munkák születhetnek.
- Magyar népdalainkat ne az elméleti ismeretek illusztrálására használjuk fel.
II. Elmúlt századok magyar zenéje
- Történelmi múltunk meghatározza nemzeti önszemléletünket, alakítja a nemzet lelkiismeretét. Így a világon mindenütt elismert és hirdetett kultúránknak a magyarságtudatunkat kell reprezentálnia.
- Feltétlenül gazdagítani kell a felnövekvő nemzedékek dalkincsét.
III. Egyetemes zenetörténet
- Fontos a történelmi háttér ismerete, hiszen ennek függvényében élt és alkotott minden mester.
- Nem kitaláció, hanem visszavezethető következmény:
- a reneszánsz humanizmusa - emberi hang
- a barokk monumentalitása, pompa kedvelése - opera, fúga
- a klasszicizmus formai építkezése - szonáta, szimfónia
- a romantika népies jellege stb.
- Az egyes korszakok tanítását ne szakítsuk meg elméleti ismeretek bővítésével és gyakorlásával. Ne okozzunk törést, hiszen a folyamatosság vezethet csak megértéshez, átlátáshoz.
Például a romantikus miniatűrök tanítása közben, ne építsük be az anyagba a két kereszt vagy két b 
(2 #, 2 b) előjegyzés tanítását, tudatosítását, mivel a gyerekeknek amúgy sem könnyű egy-egy nagy korszak átjárása, megismerése, összefüggéseinek megértése.
- A zeneszerzők magyar vonatkozású kapcsolatait is be kell építeni a tananyagba. (pl.: Mozart - Pest, Beethoven - Brunszvik család, Liszt - Wagner, Liszt - Vajda, Liszt - Jókai, Benny Goodman - Bartók Béla)
IV. Tiszta, kifejező éneklés
- zenei nevelésünk elsősorban vokális elemekre épül,
- a tiszta, szép éneklés képességének megalapozása követelje meg a helyes légzés technikáját, a beszéd kultúráltságát és a környezet esztétikumát,
- hangképzés nélkül elképzelhetetlen a tiszta intonáció, a hangmagasság biztos megtartása, az érthető szövegmondás,
- a hang-, és hallásképzés, ami a zenei írás-olvasáson alapszik, a zene hatékonyabb megismerésére, elemzésére és megszólaltatására is nevel,
- 5. évfolyamon a gyerekek kezébe kell adni egy kis füzetet, amely játékos szöveggel alátámasztott hangképző gyakorlatokat tartalmaz, természetesen a legkisebb hangkészletű hangsortól haladva a legnagyobbig (pentaton/chord - dúr - moll változatokban),
- A 8. osztály végéig használt füzet a későbbiekben is kimagasló célt szolgál zenei hanganyagában úgy, mint prozódiai lehetőségeiben egyaránt.
V. Elméleti ismeretek
Az általános iskolákban nagyon kevés a muzsikus, illetve zenei orientáltságú gyerek. Azonban az általános műveltség alapjait, minden diáknak biztosítani kell. Az elvont, magasröptű levezetések helyett sok játékkal, észrevétlenül kell megértetni, meghallattatni (nem biztos, hogy minden gyerek hallja azt, amit a tanár) azokat az elemeket (hangközöket, hangzatokat, hangsorokat), amelyek ismerete szinte nélkülözhetetlen.
Például egy népdal stílusrétegét nemcsak az aprólékos elemző munka után lehet meghatározni, hanem a feltételezhetően meghallott zenei élmény hatására is. Ezért a játékok, ötletes zenei feladatok nem riasztólag hatnak majd, hanem sikerélményt is jelenthetnek.
VI. Zenehallgatás, műismertetés
- A kialakult gyakorlat célszerű és eredményes, azonban nem szabad megtorpanni, - tudni kell haladó módon tovább lépni.
- A népzenei feldolgozások és komolyzenei művek mellett helyet kell kapnia annak a zenének is, amelyben a gyerekek maguk is élnek, s amit sajátjuknak tartanak: történelmi témájú rock-opera és a musical.
Célok és feladatok
- A gyerekek felszabadultan, önfeledten, örömteljesen énekeljenek.
- A magyar zenétől vezessen az út a nemzetközi zene megismeréséhez és megértéséhez.
- Olyan általánosan művelt embereket kell képezni, akik a saját nemzeti hagyományaik ismeretével és szeretetével értői és élvezői lesznek az egyetemes emberi kultúrának.
- Az egységes magyar nemzeti kultúra megteremtése mellett, ha nem akarjuk, hogy kétségbe vonják Európához való tartozásunkat, őrizni és nyitni kell. Más népek kultúrája és értékeit is fel kell fedezni, meg kell ismerni, s olyan fiatalokat kell nevelnünk, akik ezen értékeket ismerik és tisztelik.
- A zenei anyanyelvi műveltség írásbeli lehetőségeivel, az írás-olvasás képességének fejlesztésével bővüljenek az ismeretek, fejlődjön a fantázia és a memória, erősödjék és fokozódjék a zeneszeretővé és értővé válás folyamata.
- A ritmus, mint kifejezőeszköz, annak belső átélésével váljék tudatossá (megfigyelés, utánzás, alkalmazás). Törekedjünk a ritmusban rejlő emocionális tartalom felfogására, megértésére (kognitív folyamatban).
- A kifejező szöveges ének lehetőségeivel élni kell a személyiségfejlesztés területén is (ráérzés, átélés).
- Az ének-zene tanítása során fejlett esztétikai érzéket, öntudatos és fegyelmezett magatartást, közösségi érzést, gazdag érzelemvilágot és világnézeti-erkölcsi szemléletet kell biztosítani.
- A zenetörténeti ismeretek elsajátításának folyamatában törekedni kell arra, hogy a gyerekek képesek legyenek elkülöníteni az egyes korokat (idejüket behatárolva), ismerve azok zeneszerzőit, jellemző műfajait, a legismertebb zeneművek megnevezésével.
- A zenei nevelés tartalmi munkájában helyet kell adni a tantárgyi koncentrációnak, mely során megismertethetjük azokat az összefüggéseket, amelyek a művészetek fejlődése útján meghatározott történeti viszonyok között jöttek létre. Új kapukat kell nyitni az anyanyelvvel, az irodalommal, a történelemmel, a természetismeretekkel és a képzőművészetekkel való szorosabb kapcsolatok lehetőségein keresztül.
(A művészek gondolkodásmódja, megjelenítő ereje és eszköztára: pl.: Hogyan ábrázolja történelmünk meghatározó egyéniségét: Hunyadi Lászlót
- Erkel Ferenc - a zeneszerző,
- Egressy Béni - az író,
- Madarász Viktor - a festő)
- Tanításunk középpontjába a zenei élmények kerüljenek, melyeket igényesen és az életkornak megfelelő hangzó szemelvények kiválasztásával lehet megteremteni, ha igazán zeneszerető, kiegyensúlyozott nemzedéket szeretnénk felnevelni.
- Folyamatosan fokozzuk a tanulói tevékenység intenzitását, megfelelő motiválással a művészetekben, iskolában, külvilágban - a mindennapi életben: aktivitás, kreativitás és az önállóság érdekében.
- A zeneművészet iránti érdeklődés felkeltésével és fokozásával igényt kell kialakítani arra, hogy a muzsika minden ember életének szerves részévé váljon.
Az értékelés elvei és eszközei
- Számonkérés és feleltetés helyett természetesen oldott, feszültségmentes, jó hangulatú beszélgetések során győződjünk meg az elsajátított ismeretekről.
- Az éneklés értékelésénél ügyeljünk a gyengébb zenei képességű, esetleg intonációs gondokkal küszködő vagy mutáló gyerekek felé irányuló követelményszintre. Őket csoportban és kizárólag a közösségi éneklésbe vonjuk be, mely során megfigyelhető a szöveg tudása, a ritmus és a dallam egységes megszólaltatása. A legapróbb dicséret is fokozhatja a tanulók zenei fejlődését, további előmenetelét és akaratát.
- A gyerekek is vegyenek részt az értékelésben, ami biztonságot ad számukra és növeli a felelősségtudatukat és önbizalmukat.
Ének-zene/muzsikáló nagy világ 
5. osztály
Időkeret: 37 óra/heti 1 óra
Fejezetek	Új ismereteket feldolgozó órák száma	Gyakorlás, készségfejl. óraszám	Összefoglalás, rendszerezés óraszáma	
I. A magyar népzene	25	folyamatos	2	
II. Elméleti ismeretek	folyamatos	
III. Zenetörténeti korok és 
ismeretek	7	1	1	
IV. Év végi összefoglalás			1	
Az összes óra 37/ebből:	32	1 (folyamatos)	4	
Az egyes fejezetekre vonatkozó javaslatok
I. A magyar népzene
Célok és feladatok
- A kialakult éneklési kultúra fejlesztése: önfeledt, kifejező, átélt éneklés megvalósításával.
- Egységes hangzás kialakítása a csoportos éneklés során.
- Tudatosítani, hogy népdalainkban megszólaló hang magyarságunk hangja.
- A nép ajkán keletkezett népdalok jellemzőinek elsajátítása.
- Megismertetni népdalgyűjtőinket és feldolgozókat.
- A néphagyományokon alapuló széles körű zenei műveltség megteremtése.
- Ismerkedés a népi hangszerekkel.
- A többszólamú éneklés előkészítéseként a kánonban való éneklés képességének fejlesztése.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
I. A magyar népzene: 
- Új és régi stílusú népdalok éneklése és jellemzői. 
- Népi hangszerek (duda, tekerő, cimbalom, citera). 
- Hagyományok, szokások. 
- Népdalgyűjtők. 
- Feldolgozások. 
- Gyermekdalok (kánonok), más népek dalai.	- tiszta intonálás, helyes légzés és testtartás, 
- hallásfejlesztés, 
- elemző képesség fejlesztése, 
- ritmuskészség, 
- zenei írás-olvasás, 
- improvizatív képesség: szóban - ritmusban - dallamban.	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon 13 dalt emlékezetből csoportosan, tisztán, érthető szövegkiejtéssel, pontos ritmusban elénekelni,
- legyen képes a népzenei és honismereti tudás egységesítésére, összevonására,
- ismerje fel a népi hangszereket a hangzásukról,
- végezzen gyűjtőmunkát lakóhelyének népi kultúrájáról,
- legyen jártas a magyar népi hagyományok és szokások világában (megnevezése és célja),
- a felsorolás szintjén, területhez kötve nevezze meg a népdalgyűjtőket,
- különböztesse meg az új és régi stílusú népdalok jellemzőit,
- tudjon beszélni Kodály Zoltán életéről, munkájáról,
- legyen képes egyszerű ritmus, dallam és szöveg rögtönzésére (2-3 ütem),
- ismerje fel a többször meghallgatott zeneműveket, feldolgozásokat (szerző - cím - műfaj).
Dalok
1. Szent István millenniumi éneke
2. Egressy-Vörösmarty: Szózat
3. Csillagok, csillagok
4. Erdő, erdő, de magas a teteje
5. Megyen már a hajnalcsillag
6. Megrakják a tüzet
7. Győri kanász a dombon
8. A csitári hegyek alatt
9. Nem vagyok én...
10. A pünkösdi rózsa
11. Bárdos: Rétrehívó
12. Bárdos: Régi táncdal
13. Szőnyi: Postaváró
A kívülről megtanulandó dalok!
Zeneművek (teljes vagy részletek)
1. Kodály: Ének Szent István királyhoz
2. Eressy-Vörösmarty: Szózat
3. Kodály: Gergely-járás
4. Bartók: Gyermekeknek II/33.
5. Bartók: Mikrokozmosz I. - 12, 14, 31; II. 65.
6. Kodály: Székelyfonó
7. Kodály: Kállai kettős
8. Kodály: Pünkösdölő
9. Bárdos: Régi táncdal
10. Bárdos: Magos a rutafa
11. Szőnyi: Mit mos?
12. Eredeti népzenei felvételek (vokális és instrumentális)
II. Elméleti ismeretek
Célok és feladatok
- Ritmikai fogalmak és elemek bővítése, gyakorlása.
- Dallam ismeretek rendszerezése.
- Relatív és abszolút szolmizáció a vonalrendszerben (G/VIOLIN - kulcsban).
- Hangsorok (tonalitás) és hangközök felismerése, megnevezése és lejegyzése.
- Előadási jelek és módok alkalmazása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
II. Elméleti ismeretek 
- Ritmikai elemek: a tizenhatod értéke, írása, szünetjele, kis éles és nyújtott. 
- ABC-s hangok neve a vonalrendszerben (G-kulcs). 
- Hangközök: T1 - T4 - T5 - T8. 
- Hétfokú hangsorok: Dúr - moll: 1b előjegyzéssel. 
- Előadási jelek.	- a figyelem tartósságának növelése, 
- ritmuskészség fejlesztése, 
- a kreatív gondolkodás mélyítése, 
- zenei írás-olvasás képességének fejlesztése, 
- hallásgyakorlatok, 
- a kifejező éneklés technikájának fokozása.	
Követelmények
A tanuló:
- a tizenhatod értéket ismerje fel, reprodukálja s helyes elosztásban kottázza, írja le a különböző variációiban,
- legyen képes abszolút és relatív módon szolmizálni és kottázni 1b előjegyzéssel,
- ismerje fel a dúr és moll hangsorokat,
- tudjon adott dallamot kvintváltással folytatni.
III. Zenetörténeti korok, ismeretek
Célok és feladatok
- Tisztán intonáló, kifejező éneklés fejlesztése.
- Az egyes korszakok történelmi hátterének megismerése.
- Kapcsolatot felismerni a társművészetekkel.
- A kor kiemelkedő zeneszerzőinek megismerése (élete, művei).
- A behatárolt időt meghatározó stílusok, műfajok, formák és szerkezeti felépítések megismertetése.
- A kiválasztott zeneművek meghallgatása, értelmezése verbálisan vagy a rajzolás technikájának kifejező eszközeivel.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
III. Zenetörténeti korok, ismeretek 
- a középkor egyházi és világi zenéje (gregorián ének, trubadúr zene), 
- a reneszánsz zenéje: 
- motetta, madrigál, 
- polifónia, homofónia, 
- Palestrina, Lassus, 
- a barokk muzsika: 
- menüett, 
- prelúdium, fúga, szvit, versenymű, 
- opera, oratórium, kantáta, 
- Purcell, Vivaldi, Bach, H„ndel, 
- a barokk zenekar hangszerei, 
- az orgona.	- rálátás a történelem és a művészetek összefonódására, 
- erőlködés nélküli finom éneklési technika fejlesztése, 
- a műfajok hangzásának és szerkezetének összehasonlító képessége, 
- zenei karakterek megkülönböztetése, 
- hallásfejlesztés, 
- zenei írás-olvasás képességének fokozása.	
Követelmény
A tanuló:
- tudjon a három korszakból egy-egy éneket szépen, finoman, halkan megszólaltatni,
- ismerje a tanult korok jellemzőit (összevetve más művészeti területekkel) műfajait, hangszereit és zeneszerzőit,
- nevezze meg az emberi hang hangszíneit,
- ismerje fel a hangszereket a hallott hangszín és a megszólaltatás technikája, módja alapján,
- tudatosítsa magában: minden zenének van célja és mondanivalója,
- a meghallgatott zeneművek főtémáját tudja szolmizálni vagy dúdolni,
- jusson el a felismerés szintjére: „Ki nyer ma?” játék során a zeneszerző, a műfaj és a zenei apparátus megnevezésével.
Dalok
kizárólag a memoriter dalok felsorolása:
1. Salve Regina - gregorián
2. Palestrina: Száll, zeng a dal
3. Bach: Már nyugosznak a völgyek
Zeneművek (teljes vagy részletes)
1. Lassus: Visszhang
2. Purcell: Trombita - fanfár
3. Vivaldi: F-moll hegedűverseny: A tél
4. Bach: G-dúr menüett
5. Bach: Már nyugosznak a völgyek
6. Bach: H-moll szvit
7. H„ndel: Győzelmi kórus
8. H„ndel: Tűzijáték
Ének-zene/muzsikáló nagy világ 
6. osztály
Időkeret: 37 óra/heti 1 óra
Fejezetek	Új ismereteket feldolgozó órák száma	Gyakorlás, készségfejl. óraszám	Összefoglalás, rendszerezés óraszáma	
I. A magyar népzene	10	3	1	
II. Magyar történeti énekek	7	2	1	
III. Elméleti ismeretek	folyamatos	
IV. Zenetörténeti ismeretek	9	1	1	
IV. Év végi összefoglalás			2	
Az összes óra 37/ebből:	26	6	5	
Az egyes fejezetekre vonatkozó javaslatok
I. A magyar népzene
Célok és feladatok
- Nyugodt, kellemes légkör megteremtésével a felszabadult, biztos és pontos éneklés megvalósítása.
- A magyar zenekultúra megismerése és őrzése.
- Tudatos zenei anyanyelvünk elsajátítása mellett látni kell, hogy az egyetemes kultúra milyen hatást gyakorol magyarságunkra. Ezért behatóan kell foglalkozni (a kronológiát mindig szem előtt tartva) más népek műveltségével, művészetének kiemelkedő egyéniségeivel.
- A magyar népszokások ismereteinek bővítése (élményszerű megjelenítés: beszéd - ének - mozgás koordinációja).
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
I. A Magyar népzene 
- magyar népdalok és népszokások dallamai, 
- jellemző stílusjegyek, 
- Olsvai Imre és „Somogyország”; Békefi Antal és Vas megye, 
- feldolgozások, 
- más népek dalai.	- ízesen kifejező éneklés, 
- népi nyelvünk szókincsének, ismeretének bővítése, 
- halláskészség fejlesztése (dallamvonal, szerkezet), 
- földrajzi elhelyezkedések behatárolása, 
- a gyermek, a női és a férfi hangszínek felismerése.	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon 9 magyar népdalt emlékezetből - csoportosan, karakteresen énekelni, a dallam és a szöveg egységének megteremtésével,
- ismerje meg Békefi Antal és Olsvai Imre gyűjtőmunkáját,
- tudjon idézni a tanult szokásokból és hagyományokból,
- ismerje lakóterületének népzenei együtteseit (asszonykórus, Páva-kör, hangszeres együttesek, tánccsoportok).
Dalok
1. Ősszel érik babám
2. Luca Panna
3. Édesanyám, de sokszor kért a jóra
4. Zöld buborkát megcsípte a hideg dér
5. Mit hoztunk kendteknek
6. Ez a kislány belenéz a tükörbe
7. Örvendetes napunk támadt
8. A Vidrócki híres nyája
9. Madárka, madárka
Zeneművek
1. Eredeti felvételek
2. Kodály Zoltán: Mátrai képek
II. Magyar történeti énekek
Célok és feladatok
- Tiszta intonálás és a hangulati tartalomnak megfelelő előadásmód megvalósítása.
- Tudatosítani a történelmi események meghatározó szerepét az adott kor zenéjére.
- Tantárgyi koncentráció érvényesítése: társadalmi és művészeti azonosságok.
- A múlt értékeinek őrzése és ápolása.
- Korabeli kifejezések megismerése, gyarapítása.
- Jellemző hangszerek alakja, megszólaltatásának módja és hangszíne.
- Végezzenek gyűjtőmunkát (korabeli dalok, versek, táncok, képek a hangszerekről, ruhaviseletről).
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
II. Magyar történeti énekek 
- a XVI. sz. zenéje: 
- Tinódi Lantos Sebestyén, 
- a lant, 
- korabeli dallamok, 
- a kuruc kor zenéje: 
- történelmi háttér, 
- melodiáriumok, gyűjtemények, 
- korabeli dalok és táncok, 
- a tárogató.	- az éneklés fejlesztése, 
- rálátás a kor összefüggéseire, 
- hallásfejlesztés a hangszerek hangszínének felismerésével, meghatározásával, 
- ritmuskészség fejlesztése a jellemző ritmikai elemek kiemelésével, a dalokhoz kötött egyszerű tánclépések bővítésével, 
- rendszerező, összegző képesség fokozása.	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon különböző korokból 7 magyar történeti éneket hangulatosan, érthető szövegmondással elénekelni,
- határozza meg a dalokban előforduló korabeli szavak, kifejezések jelentését,
- ismerje fel a tanult hangszereket hangzás és alak alapján,
- tudjon összefüggően beszélni, Tinódi Lantos Sebestyén életéről és műveiről,
- értelmezze a históriás énekek, kuruc dalok és ‘48-as dallamok üzenetét.
Dalok
1. Ah, hol vagy magyarok...
2. Ti magyarok, már Istent imádjátok
3. Egri históriának summája
4. Csínom Palkó
5. Vörösbársony süvegem
6. A jó lovas katonának
7. Él a magyar, áll Buda még
Zeneművek
1. Kodály: Ének Szent István királyhoz
2. Lázár Attila: Ti magyarok
3. Szőnyi Erzsébet: Egri históriának summája
4. L. Kecskés András: Csínom Palkó
III. Elméleti ismeretek
Célok és feladatok
- Új elméleti ismeretek rögzítése, gyakorlása, alkalmazása.
- Ritmikai elemek bővítése.
- Módosító jelek ismerete, módosított hangok szolmizálása és lejegyzése.
- Az egy kereszt (1#) előjegyzés alkalmazása.
- A szekund és a terc hangközök felismerése, szolmizálása és kottázása (k2 - N2, k3 - N3).
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
II. Elméleti ismeretek 
- Ritmikai elemek: 
- a triola 
- felütés - AUFTAKT, csonka ütem, 
- Módosítások: 
- jelek: kereszt (#) felemel, 
bé (b) leszállít, 
feloldó () 
- hangok: megnevezése, 
kottázási módja, 
- Dúr és moll hangsorok lejegyzése 1 # előjegyzéssel. 
- Hangközök felismerése és megnevezése: 
(k2, N2, k3, N3) 

Szekund terc	- egyenletes lüktetés (3/8, 6/8), 
- tájékozódás a metrikus megosztásban, 
- halláskészség fejlesztése: 
- módosítások felismerése 
- a hangok egymáshoz való viszonya a magasságot illetően, 
- zenei írás-olvasás készségének fejlesztése. 
- a figyelem tartósságának növelése.	
Követelmények
A tanuló:
- ismerje fel hallás után és kottaképről a triolát,
- legyen képes a 3/8-os és 6/8-os lüktetés megtartására,
- tudja alkalmazni a módosító jeleket,
- nevezze meg a kereszttel, majd b-vel módosított ABC-s hangokat,
- tudjon kottázni egy kereszt (#) előjegyzéssel
- ismerje fel és nevezze meg a szekund és a terc hangközöket.
IV. Zenetörténeti ismeretek
Célok és feladatok
- Tiszta, átélt éneklés megvalósítása.
- A XVIII. század zenei műveltségének megismerése (formák, műfajok, zeneművek, zeneszerzők).
- A zenehallgatás szokásának kialakítása, fejlesztése.
- Kapcsolatot tartani más műveltségi területekkel.
- Dinamikai jelek folyamatos megismerése és alkalmazása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
IV. Zenetörténeti ismeretek 
- A XVIII. sz. zenéje: 
A Bécsi klasszicizmus. 
- A kor: megnevezése, 
jelentősége, 
formái (triós, szonáta), 
műfajai (szonáta, vonósnégyes, szimfónia, klasszikus opera), 
zeneszerzői (Haydn, Mozart, Beethoven) 
és alkotásai. 
Dinamikai jelek, meghatározások: crescendo, decrescendo, pianissimo (pp), piano (p), mezzoforte (mf) forte (f), fortissimo (ff). 
Zenei együttesek: 
- vonósnégyes, 
- szimfonikus zenekar.	- éneklési készség fejlesztése, 
- hallás- és ritmusgyakorlatok, 
- koncentráció képességének fokozása, 
- formaalkotás fejlesztése, 
- megfigyelő képesség erősítése, 
- zenei véleményalkotás, 
- zenei karakterek elkülönítésének képessége.	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon 7 klasszikus dalt szépen, a megfelelő tempóban is dinamikával énekelni,
- ismerje a bécsi klasszicizmus korának jelentőségét,
- tudja megnevezni a műfajokat és a kor zeneszerzőit,
- ismerje fel a meghallgatott zeneműveket.
Dalok
1. Haydn: Szerenád
2. Haydn: Szüreti kórus
3. Mozart: Vágyódás a tavasz után
4. Mozart: Az erdőt járva sípolok
5. Mozart: Bűvös csengettyű
6. Beethoven: A mormotás fiú dala
7. Beethoven: Lángolj fel a lelkünkben
Zeneművek
1. Haydn: D-moll vonósnégyes
2. Haydn: G-dúr szimfónia
3. Mozart: Egy kis éji zene
4. Mozart: Varázsfuvola
5. Beethoven: Zongoraszonáta Op.13.
6. Beethoven: D-dúr hegedűverseny
7. Beethoven: IX. szimfónia
Ének-zene/muzsikáló nagy világ 
7. osztály
Időkeret: 37 óra/heti 1 óra
Fejezetek	Új ismereteket feldolgozó órák száma	Gyakorlás, készségfejl. óraszám	Összefoglalás, rendszerezés óraszáma	
I. A magyar népzene	10	4	2	
II Elméleti ismeretek	folyamatos	
III. A romantika kora	16	2	2	
IV. Év végi összefoglalás			1	
Az összes óra 37/ebből:	26	6	5	
Az egyes fejezetekre vonatkozó javaslatok
I. A magyar népzene
Célok és feladatok
- A dalok igényes megszólaltatása.
- Új és régi stílusú népdalok bővítése.
- A dalanyag és a népművészet összefüggésének keresése és tudatosítása.
- A népzenei szakszókincs alkalmazása.
- Népzenén alapuló feldolgozások megismerése.
- Ünnepkörök szokásainak, hagyományainak újabb dalai és játékai.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
I. A Magyar népzene 
- a népdalgyűjtés, 
- új és régi stílusú népdalok: dallami elemzése, szerkezeti felépítése, előadásmódjai. 
- a ballada, 
- feldolgozások.	- éneklési készség, 
- hallás- és ritmusérzékenység, 
- improvizációs készség, 
- a beleélés képességének fokozása, 
- önállóan végzett ismeretszerzés képességének fejlesztése.	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon 10 magyar népdalt énekelni, az érzelmi tartalmak, hangulatok és karakterek megjelenítésével,
- legyen képes megkülönböztetni az új és a régi stílusú népdalokat,
- ismerje fel a feldolgozásokat zenehallgatás útján (zeneszerzője, műfaja, címe, a feldolgozott népdalok felsorolása).
Dalok
1. Szent István királyhoz
Magyar hazánk reménye
2. Most szép lenni katonának
3. Által mennék én a Tiszán
4. Sárgul már a fügefa levele
5. Tisza partján mandulafa
6. Magos a rutafa
7. Gyere velem Molnár Anna
8. Erdők, völgyek
9. Sej, besoroztak
10. A csornai Hajas Gyula út
Zeneművek
1. Szőnyi: Az ürögi faluvégen
2. Bárdos: Tiszai dallamok
3. Bárdos: Magos a rutafa
4. Kodály: Molnár Anna
5. Kodály: Háry János
6. Bartók: Magyar képek
II. Elméleti ismeretek
Célok és feladatok
- Előadási jelek és zenei szakkifejezések bővítése és alkalmazása.
- Új hangközök megismerése (szext és szeptim).
- A zenei írás és olvasás általánossá tétele.
- A két kereszt (2#) és két bé (2b) előjegyzés használatának tudatosítása dúr és moll hangnemekben.
- A gyermeki lélek önfeledt megnyilvánulása érdekében, kreativitást fejlesztő játékos lehetőségek biztosítása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
II. Elméleti ismeretek 
- Hangközök: 
- szext - k6, N6, 
- szeptim - k7, N7, 
- Előjegyzések 
- 2 kereszt, 
- 2 bé, 
- Előadási jelek, zenei szakkifejezések.	- szolmizációs készség, 
- halláskészség, 
- kottázási készség fejlesztése, 
- ritmuskészség.	
Követelmények
A tanuló:
- ismerje fel a szext és szeptim hangközöket, tudja megnevezni és a vonalrendszerben elhelyezni 2# és 2 b előjegyzéssel,
- tudja a megfelelő helyen használni és alkalmazni az új zenei szakszavakat, kifejezéseket.
III. A romantika kora
Célok és feladatok
- Határozott, tisztán intonáló, hangulatos éneklés megvalósítása.
- A zeneirodalom közkinccsé tétele.
- A nemzeti és egyetemes zenekultúra megismertetése, összefüggéseinek megláttatása.
- Az értékes zeneművek művészi előadásaival élményt nyújtani.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
III. A romantika kora 
- a kor: - elnevezése, 
- történelmi háttere, 
- jellemző jegyei, 
- műfajai: népies műdal, verbunkos, rapszódia, programzene, a romantikus dal, nemzeti opera, 
- zeneszerzők: Erkel, Liszt, Schubert, Schumann, Mendelssohn, Brahms, Chopin, Dvořak, Smetana, Csajkovszkij, Muszorgszkij, Verdi, Wagner, 
- a romantikus nagy zenekar.	- helyes légzés, testtartás, 
- éneklés készsége, 
- hallás- és ritmuskészség, 
- zenei emlékezet fejlesztése, 
- a belső hallás képessége, 
- többszólamú éneklés képessége, 
- azonosítási képesség fejlesztése, 
- szimmetria és asszimmetria megfigyelésének képessége, 
- hangszercsoportok felismerése, 
- a műelemző képesség fejlesztése.	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon 11 romantikus dalt, kellemes hangvétellel, kifejező előadásmóddal énekelni,
- tudja megnevezni a magyar és egyetemes zenekultúra egyéniségeit, kiknek életútját, kedvelt műfajait és jellemző műveit ismerteti,
- tudja levezetni a népdal, népies dal, népies műdal és a műdal jelentésének tartalmát,
- ismerje fel zenehallgatás során az egyes zeneműveket (szerző, cím, műfaj, zenei apparátus).
Dalok
1. Kun verbunk
2. Fónagy: Nemzetőr-dal
3. Szerdahelyi: Magasan repül a daru
4. Erkel: Óh, szép Melinda
5. Erkel: Meghalt a cselszövő
6. Liszt: Hajnalozó
7. Verdi: Rabszolgák kórusa
8. Schubert: A pisztráng
9. Aranyosom / lengyel nd.
10. Schumann: A tavasz köszöntése
11. Csajkovszkij: Altató (Szép csillagos...)
Zeneművek
1. Erkel: Hunyadi László
2. Erkel: Bánk bán
3. Liszt: XV. magyar rapszódia
4. Verdi: Nabucco
5. Verdi: Aida
6. Schubert: A-dúr zongoraötös
7. Schumann: A vidám földműves
8. Muszorgszkij: Egy kiállítás képei
9. Smetana: Moldva
10. Dvořak: e-moll (Új világ) szimfónia
Ének-zene/muzsikáló nagy világ 
8. osztály
Időkeret: 54 óra: I. félév - heti 2 óra
II. félév - heti 1 óra
Fejezetek	Új ismereteket feldolgozó órák száma	Gyakorlás, készségfejl. óraszám	Összefoglalás, rendszerezés óraszáma	
I. Magyar és más népek népzenéje	15	5	2	
II Elméleti ismeretek	folyamatos	
III. A XX. század zenéje	15	3	2	
IV. Év végi összefoglalás			12	
Az összes óra 54/ebből:	30	8	16	
Az egyes fejezetekre vonatkozó javaslatok
I. Magyar és más népek népzenéje
Célok és feladatok
- Az önálló, illetve csoportban való stílusos és biztonságos éneklés megvalósítása,
- Bartók Béla életútjának és műveinek megismerése, művészetének méltatása,
- Barsi Ernő - népzenei kultúránk kiváló egyénisége - Rákóczi emlékműsorának megtanulása és bemutatása,
- Rámutatni más népek népzenéjének értékeire, és a világra gyakorolt hatására.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
I. Magyar és más népek zenéje 
- a magyar népzenei dialektusok, 
- új és régi stílusú népdalok, 
- éneklése, 
- elemzése, 
- dramatikus megjelenítése, 
- tánclépésekkel, motívumokkal, ostinato ritmussal történő kísérése, 
- Bartók Béla élete, művei, 
- Barsi Ernő népzenei munkája, 
- Más népek népzenéjének dalai és jellemzői.	- éneklési készség, 
- halláskészség fejlesztése, 
- a komplexitás képessége: 
- ritmus - szöveg - dallam és mozgás összhangjának koordinálása, 
- memorizálási képesség erősítése, 
- oldott hangulatú szereplési képesség fokozása közönség előtt, 
- önálló ismeretszerzés képessége, jártasságok bővítése, 
- a gyakorlati alkalmazás.	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon 10 újonnan tanult dalt énekelni, egyéni előadásban,
- ismerje és tudja földrajzilag meghatározni, térben elhelyezni a magyar népzene dialektusterületeit,
- legyen képes alkalmazni az eddig megszerzett népzenei tudását,
- ismerje és mutassa be röviden Bartók Béla életét és művészetét,
- tudjon idézni a Rákóczi-emlékműsor anyagából,
- ismerje fel a jellegzetes motívumokról a meghallgatott zeneműveket: szerző, cím, műfaj, zenei apparátus megnevezésével,
- ismerje meg, fogadja el más népek dallamkincsét.
Dalok
1. Ne hagyj el angyalom (magyar nd.)
2. Este van már, csillag van az égen (magyar nd.)
3. Szomorú fűzfának (magyar nd.)
4. Ütik a rézdobot (magyar nd.)
5. Szóljon a duda már (szlovák nd.)
6. Édes, kedves kolomejkám (ukrán nd.)
7. Fülemüle (tatár nd.)
8. Vékony cérna, kömény mag (Nyitra)
9. Elszunnyadt a molnár legény (bolgár nd.)
10. Süttem a nyáron halat (török nd.)
Zeneművek
1. Karai: Erdélyi népdalok
2. Bartók:
- Ne hagyj el
- Cipósütés
- Négy szlovák népdal
- Divertimento
- Cantata profana
- Kékszakállú herceg vára
3. Szabó Ferenc: Föltámadott a tenger
II. Elméleti ismeretek
Cél és feladat:
- Alkalmazni a 8. osztályig megszerzett elméleti ismereteket.
- A játék és a gyakorlat komoly, harmonikus egységet alkosson.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
II. Elméleti ismeretek: 
- ritmus: 
- nevek, 
- értékek, 
- képletek, 
- szolmizálás: 
- relatív és, 
- abszolút névvel, 
- hangközök, 
- hangsorok, 
- zenei írás.	- ritmuskészség, 
- szolmizációs képesség, 
- halláskészség, -képesség, 
- zenei írás-olvasás készségének fejlesztése.	
Követelmények
A tanuló:
- ismerje fel és nevezze meg a hallott vagy, látott ritmust: szóban - ritmusnév, írásban - ritmusjel, hangoztatva - taps,
- tudjon tájékozódni és viszonyítani a zenei vonalrendszerben,
- tudjon szolmizálni relatív és abszolút módon,
- legyen képes kottázni 2# és 2b előjegyzésig,
- ismerje fel, nevezze meg és tudja szolmizálni a tanult hangközöket: T1, k2 - N2, k3 - N3, T4, T5, k6 - N6, k7 - N7, T8),
- ismerje fel, nevezze meg és tudja lekottázni a tanult hangsorok hangkészletét: pentaton, dúr, moll.
III. A XX. század zenéje
Célok és feladatok
- Tudatosítani kell, hogy a zenének mindig van jövője az európai civilizációban.
- Utat kell nyitni a világ különböző pontjain élő és alkotó művészek és műveik felé.
- Tiszteljék és becsüljék a XX. század magyar zeneműészeinek (szerzők, előadók) munkáját.
- Törekedni kell arra, hogy az ismereteket ne egymástól elhatárolva, hanem az összefüggések meglátásával, felismerésével egymást kiegészítve, egységes egészet alkotva alkalmazzák (tantárgyi koncentráció).
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
III. A XX. század zenéje 
- dalok, énekes szemelvények, 
- irányzatok: 
impresszionizmus, 
neoklasszicizmus, 
folklorizmus, 
elektronikus zene, 
dzsessz, 
könnyűzene, 
- zeneszerzők 
- Bartók, Kodály, Weiner, Kurtág, Petrovics, Szokolay, Durkó, Kocsár, Orbán, Balassa, Pongrácz, 
- Debussy, Ravel, Stravinszky, Honegger, Prokofjev, Hacsaturján, Britten, Penderecki, 
- Gershwin, Beatles, Presley, Webber, Szörényi	- éneklési, hallás- és ritmuskészség, 
- zenei írás-olvasás, 
- a felismerés képessége, 
- memóriafejlesztés, 
- alkalmazás képességének fokozása, 
- dinamikai érzék fejlesztése, 
- a komplexitás képessége, 
- a műelemzés képességének fejlesztése.	
Követelmény
A tanuló:
- tudjon 5 dalt emlékezetből zeneileg igényesen, kifejezően megszólaltatni,
- legyen képes a több szólamban való éneklésre,
- tudjon beszélni a XX. századi zene irányzatairól, zeneszerzőiről,
- ismerje fel és nevezze meg a meghallgatott zeneműveket (szerző, cím, műfaj, zenei apparátus).
Dalok
1. Szőnyi: Bricskán járok
2. Szokolay: Madrigál a szerelemről
3. Szörényi: Felkelt a mi napunk
4. Britten: Oly kicsi Ő
5. Gershwin: A szegény ember gazdagságáról
Zeneművek
1. Debussy: Gyermekkuckó
2. Stravinsky: Petruska
3. Prokofjev: Klasszikus szimfónia 3. tétele
4. Britten: Változatok és fúga egy Purcell-témára
5. Gershwin: Klára bölcsődala és Porgy dala - a Porgy és Bess c. operából
6. Szörényi-Bródy: István, a király (részletek)
IV. Év végi összefoglalás
Célok és feladatok
- Oldott, kellemes hangulatú órák fejlesszék a kommunikációs és emocionális képességeket.
- A felszabadult éneklés vezessen a zene értékeihez és örömeihez.
- Az egyes zenetörténeti korok átlátásával, az ismeretek komplexitásával, az értékes tudás biztosítása, amely sikerélményt nyújt, önbizalmat ad.
- Alakuljon ki igény, váljék szokássá a zene hallgatása.
- Kellően kell motiválni az önművelésre, újabb ismeretek megszerzésére, lehetőségeire.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
IV. Év végi összefoglalás (5-8. évfolyam) 
- A magyar népzene, 
- Más népek dalkincse, 
- Zenetörténeti korok, 
- a kora középkortól a XX. századig.	- éneklés-, hallás- és ritmuskészség fejlesztése, 
- zenei írás-olvasás, 
- rendszerező, összegző képesség, 
- a figyelem tartósságának növelése, 
- együttműködési képesség, 
- a felismerés és alkalmazás képessége.	
A IV. egységet záró és a 8. évfolyamot befejező kimeneti követelmények
A tanuló:
- tudja énekelni a magyar és más népek népdalait, műdalait tisztán intonálva, átélt, kifejező előadásmódban egyénileg és csoportosan egyaránt,
- tudjon dallamot idézni egy-egy kórusműből,
- ismerje a hangszereket hangszínük, megszólaltatási módjukról és alakjukról,
- különböztesse meg a zenekarokat,
- tudja az egyes korok történelmi hátterét,
- ismerje a korok jellemzőit, műfajait és képviselőit,
- legyen képes kapcsolatot találni a zene és a társművészetek között,
- éljen az igényes önművelés folyamatosságának lehetőségeivel: járjon hangversenyekre.
Kerettanterv javaslat a TÁNC tanításához 
Táncoló TIM (5. évfolyam)
Legyen a zene mindenkié
(Kodály Zoltán)
Bevezetés
Az általános iskolában, a művészetek valamely ágát tanítani, a világ értékeire rámutatni felelősségteljes feladat, hiszen nemcsak a tehetséges és érdeklődő gyerekeknek kell kaput nyitni, hanem azoknak is, akik kevésbé fogékonyak (alkat, mentalitás) a tánc művészetének jelentőségére: mozgáskultúra, esztétikum, viselkedés, kapcsolatteremtés.
Tudatosítani kell a diákokban, hogy a tánc, mint „értékhordozó” művészet, egész életünkön át elkísér, hiszen a minőségi életünkhöz hozzátartozik múltunk és jelenünk kiváló alkotásaival való találkozás, nemzeti és egyetemes vonalon egyaránt.
A világ olyanná alakul, amilyenné az ifjúságot neveljük” - mondta Jókai Mór.
A tudományok tanítása mellett kiemelt szerepet kell kapnia a művészeti nevelésnek, amely segítségével lehet teljesen és eredményesen megvalósítani a tökéletes személyiségfejlesztést, a tiszta és jó erkölcsök kialakítását, az értelem és a mozgáskultúra összhangját.
Tánccal s a hozzátartozó gesztusokkal és zenével egyértelműen kifejezhetjük magunkat. Ha nem csupán szemlélői és befogadói vagyunk, hanem gyakorlói vagy előadói is, akkor ezen érték segítségével nő a kulturális alkalmazkodóképességünk, nyitottabbak, toleránsabbak s boldogabbak lehetünk.
A 10 éves korosztálynak tanított tánc, mint tantárgy (18 órában), a kihívás szintjén mozog, mint új élethelyzet, amelybe belekerülve a diákok önmagukat, társaikat és környezetüket eddig nem ismert aspektusból fedezhetik fel. Az első alkalmak során felvetődött kérdések és problémák sokasága tarkítja a legfontosabb egységet, az előkészítést:
- Úgy lóg a hosszú kezem, hová tegyem?
- Meg kell fogni a lány kezét vagy derekát?
- Hogyan öleljem át?
- Ha nem a lábamat nézem, el fogok botlani!
- Zavarban vagyok és remeg kezem-lábam, ha találkozik a tekintetünk.
- Hogyan kell úgy észben tartani mindent, ha közben haladok, forgok, mosolygok?
Valójában ugyanezt teszik a gyerekek a mindennapjuk során, de nem szabályok, előírások és meghatározott ritmus szerint. Mivel az új élethelyzet, az idegentől való félelem szindrómája erősen dominál, ezért teszik fel a különböző aggódó kérdéseket, melyek néhány közös próba és megfelelő oldás után feledésbe is merülnek, megoldásuk pedig természetessé válnak. Azonban az idevezető út nem igazán könnyű a kezdő táncosok esetében. Ezért csak és kizárólag a türelemmel vezetett, módszerekben gazdagon felépített, toleranciában bővelkedő táncpróbákkal lehet elérni, hogy a gyerekek ráérezzenek a tánc, a mozgáskultúra szépségére, gyönyörűségére, felszabadító és összetartó erejére.
Azért, hogy az első perctől örömöt és önfeledt élményt jelentsen a tánc, fokozatosan, más területek ismereteit és gyakorlatait felhasználva, szinte észrevétlenül kell megmozgatni a gyerekeket.
A legegyszerűbb játékokon keresztül kell megismertetni az egyes magyar népi táncmotívumokat, kiegészítve szomszéd és távolabbi népek mozgáskultúrájával, tánctörténetével.
Tanítási órákra vonatkozó javaslat (kipróbált - eredményes):
1. Az órára ráhangoló zenés, játékos, körben haladó - ritmikai, dinamikai - járógyakorlatok.
2. Földrajzilag elhelyezni a tanított táncot.
3. Kivetíteni vagy képről bemutatni az adott terület jellemző ruhaviseletét.
4. Tartalmi előkészítés: melyik népi hagyományból vagy történelmi esemény hatásaként fejlődött és alakult ki a terület jellegzetes tánckultúrája - lépések, kéztartások, motívumok.
5. Felvételről megtekinteni egy rövid koreográfiát.
6. Alaplépéseket megtanítani - imitálás, (6-8 ütemes etűd összeállítása).
7. Az etűd gyakorlása, zenére történő összefüggő eltáncolása.
Történelmi társastáncok esetében egy korabeli festmény kiállításával lehet indítani: helyszín, alakok, mozdulatok, ruházat, mimika, színek - vonalvezetés - technika = mozgás.
Ha ezen óravezetéssel jutunk el a tánchoz, már szinte mindenki várja, hogy ő is táncolhasson.
Több tánctípus megismerésével és kipróbálásával lehetőség van arra, hogy kiderüljön, melyik tánc áll az egyéniséghez a legközelebb, amit a 18 óra eltelte után tovább tanulhatnak iskolai szakkör vagy valamely tánccsoport keretén belül. Így az első lépések segítségével bevezethetjük a gyerekeket a művészetek, a tánc világába, amelyre életük során mindig nyitottak lesznek.
Célok és feladatok
- Művészképzés helyett, az életkori sajátosságoknak megfelelően bepillantást kell nyújtani a táncművészet szépségének, összetettségének, jelentéstartalmú gazdagságának, az emberi életben betöltött szerepének fontosságára.
- A tánc megszerettetése, oldott légkörű és örömteljes tanulása-tanítása, élményt jelentő elsajátítása.
- Törekedni kell arra, hogy a tánc kultúrája, az európai műveltség teljes értékű részét jelentse a fiatalok számára is.
- Ismerve hazánk kulturális örökségét, nyitottakká váljanak a gyerekek az európai kultúrák értékeire is.
- Harmonikusan esztétikus mozgáskultúra kialakítása, érzékelve a tér, az idő és a mozdulat ritmusát.
- Személyiségformáló hatással, kiegyensúlyozott kapcsolatteremtő képesség fejlesztése.
- Segíteni az önálló ismeretszerzés lehetőségeit.
- Ismerjék meg a tanult tánc
- kialakulását, történelmi korszakát, technikai elemeit, stílusjegyeit
- a tánchoz kapcsolódó zenei és képzőművészeti, irodalmi alkotásokat - ízlésformálás
- kiemelkedő művészeket, mestereket.
- Fejleszteni kell a gyermekek:
- testét, izomzatát, tartását (megnevezés, elhelyezkedés),
- zenei érzékét, hallását, ritmuskészségét,
- memóriáját,
- előadói képességét,
- Ösztönözzünk folyamatosan
- a szaknyelv elsajátítására, alkalmazására,
- művészeti ismeretek bővítésére,
- szabadidőben egy kiválasztott művészeti csoporthoz való tartozásra,
- táncos rendezvényeken és bemutatókon való részvételre.
- Legyenek képesek a gyerekek a tanult tánc stílusos, önálló és csoportos bemutatására.
Az értékelés elvei és eszközei
Az ellenőrzés és értékelés legeredményesebb módja a folyamatos megfigyelés:
- a feladathoz való viszonyulás
- az órai aktivitás mértéke,
- a tanulási fegyelmezettség foka: felkészültség óráról órára,
- önértékelés fejlesztésén keresztül - személyiséget fejlesztve,
- erősítve a tudatot, hogy képesek az elsajátításra: személyre szóló dicsérettel,
- a bizonytalan tudású, bátortalan gyerekeket, az igyekezetükért is pozitívan kell értékelni, dicsérni és kiemelni.
Időkeret: 18 óra (5. osztály)
I. félév: heti 1 óra
Fejezetek	Új ismereteket feldolgozó órák száma	Gyakorlás, készségfejl. óraszám	Összefoglalás, rendszerezés óraszáma	
I. A tánc szerepe az emberi életben	1			
II. Népszokások, hagyományok játékai. 
A magyar táncdialektusok.	
5	
2	
2	
III. Történelmi társastáncok	4	1	1	
IV. A XX. sz. tánc- és mozgásművészete	1			
Év végi összefoglalás			1	
Az összes óra 18, ebből:	11	3	4	
Az egyes fejezetekre vonatkozó javaslatok
I. A tánc szerepe az emberi életben
Célok és feladatok
- Tudatosítsuk a tánc szellemi, fizikai és esztétikai értékeinek lehetőségeit.
- Tudjunk különbséget tenni a játékos, a szórakoztató és a művészi tánc között.
- Gyűjtsük össze az eddig megismert mozgásos játékokat, táncokat.
- Határozzuk meg az emberi élet azon eseményeit, amelyek alkalmával elengedhetetlen a tánc jelenléte.
- Meg kell értetni, hogy az egyéni és csoportos tánc, aminek alapja a mozdulat, érzelmeket fejez ki, szorosabbá teheti kapcsolatunkat társainkkal, környezetünkkel.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
A tánc: 
- fogalma, 
- értéke, 
- szükségessége, 
- megjelenési alkalmai.	- a már ismert táncok rendszerezése, 
- egyéni tapasztalatok felidézése (diák - tanár), 
- a gátlások oldása, a személyiség nyitása.	
Követelmények
A tanuló:
- legyen képes ismert gyermektáncok és mozgásmotívumok felelevenítésére,
- ismerje fel az egyszerűbb ritmusképletet,
- tudja a hallott ritmust visszatapsolni, kidobbantani,
- fogadja el az egyenletes lüktetés fontosságát,
- megfelelő módon értékelje a tánc jelentőségét.
II. Népszokások, hagyományok játékai
A magyar táncdialektusok
Célok és feladatok
- Kellemes, nyugodt csoportlégkör kialakítása, nyitott, oldott hangulat megteremtése.
- Ismerjék magyar népünk szokásait, hagyományait.
- Fedezzék fel saját testük lehetőségeit (súly, hajlékonyság).
- Érezzék az izmok egyenkénti és összehangolt mozgását.
- Tapasztalják meg, hogy a tánc nem magányos művészet, hanem lehet páros vagy csoportos tevékenység, amely során az együttlét öröme fokozható.
- Ismerjék meg a magyar táncdialektusokat földrajzi tagozódás és jellemző jegyek alapján.
- Különböztessék meg a magyar táncok egyes rétegeit: régi stílus - új stílus.
- Sajátítsák el a legtöbbet használt néptánc motívumokat.
- Fejlődjék a koncentrációs képesség.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Népi hagyományok, szokások mozgásos játékai, táncai. 
- Táncdialektusok jellemzői. 
- A leánykarikázó mozgásanyaga, szokásrendszere 
- Ugrós, páros forgatós táncok.	- Ritmusalkotás képességének fejlesztése. 
- Egyszerű mozgáselemek gyakorlása, összehangolása. 
- Helyes testtartás kialakítása. 
- A befogadás fogékonyságának fejlesztése. 
- Alaplépések utánzása, elsajátítása, bemutatása 
- A táncházi forma kialakítása.	
Követelmények
A tanuló:
- ismerje a hagyományok játékainak jellemző mozgásrendszerét, dallamait, énekeit,
- tudjon idézni 2 magyar játékot dallal és tánccal - bemutatás,
- legyen képes az egyszerű mozgáselemek összekapcsolására,
- ismerje a magyar táncdialektusokat,
- mutasson be egy kiválasztott táncot - alaplépésekkel - szabadon,
- végezzen gyűjtőmunkát: szokás, hagyomány megnevezése, lelőhelye, dalai, játékai, táncai/képek - viselet.
III. Történelmi társastáncok
Célok és feladatok
- Nyugodt, alkotó hangulat biztosítása.
- Tér-idő-mozdulat viszonylata (térérzék fejlesztő gyakorlatok és játékok végzése).
- Ismerjék a társastáncok keletkezésének idejét, körülményeit.
- Alapvető táncos kifejezésformák elsajátítása.
- Társastáncokhoz kapcsolódó ismeretek, technikák (lépések, kéz- és kartartások) tudatosítása.
- Tanult tánc- és mozgásmotívumok felismerése.
- Koordinált mozgáskultúra kialakítása.
- A szépség iránti érzékenység fejlesztése.
- A csoportos táncok tanulásával a közösségi érzés fokozása (egymásra figyelés képességének fejlesztése.
- Művészeti alkotások befogadására való fogékonyság fejlesztése, fokozása.
- Fedezzék fel a művészetek közös alapgondolatait, kifejező eszközeit, hasonló stílusjegyeit.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Történelmi társastáncok ismerete 
- branl, 
- menüett, 
- bécsi keringő, 
- palotás.	- A társastánc fogalma, műfajcsoportjai. 
- A tanult táncok keletkezése, jellemző stílusjegyei. 
- A táncok alaplépéseinek elsajátítása, motívumok összeállítása ® 6-8 ütemes etűdök. 
- Nyitás a társművészetek felé.	
Követelmények
A tanuló:
- ismerje és alkalmazza a táncos szaknyelvet,
- határozza meg a tanult társastáncok keletkezésének idejét, történelmi hátterét, helyszínét, ruhaviseletét,
- legyen képes felismerni és megnevezni a tánc típusát, a meghallgatott zene dallamvilágáról, lüktetéséről, ritmusáról és hangulatáról,
- ismerje fel a táncot a jellemző lépéssorokról és kézmozdulatokról, kéztartásokról,
- tudjon legalább 2 különböző történeti társastánc etűdöt bemutatni,
- legyen képes motívumokat táncolni a dinamika függvényében: gyorsítás, lassítás, emelkedés, süllyedés, megállítás, újraindítás mozdulatkitartó elemmel gazdagítva.
IV. A XX. század tánc- és mozgásművészete
- Aerobic - vagy Rock and roll
Célok és feladatok
- Felszabadult, önfeledt hangulat megteremtése.
- Megismertetni korunk táncainak jellemző stílusjegyeit.
- Képesek legyenek az egyenletesen lüktető mozgás megtartására.
- Erősíteni a testtudatot és a térbeli tájékozódást.
- Fejleszteni az alkotóképesség készségét.
- Törekedni kell arra, hogy a mozdulatok kifejezőek legyenek, szinte „beszéljenek”.
- Tudatosodjék, hogy az esztétikus tánc fontos alapfeltétele a testi-lelki harmónia.
- Képesek legyenek saját és mások munkájának építő jellegű elemzésére.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
A XX. század tánc- és mozgásművészete: 
(Aerobic) vagy (Rock and roll)	- a korabeli tánc stílusjegyei, jellemzői: lépések, mozdulatok, kötések és kísérő zenéje, 
- egyszerű elemek kombinációi utánozva, 
- kreatív alkotómunkával, ritmikus lépések és mozdulatok egyéni megtervezése, koreografálása, bemutatása.	
Követelmények
A tanuló:
- ismerje fel a modern tánc jellemzőit: lépések, mozdulatok, térforma, zene,
- tudjon sort és tempót tartani, együttműködni társaival, a tánc esztétikai értékének és élményének fokozása érdekében,
- legyen képes 6-8 ütemes etűdöt összeállítani, elmondani majd bemutatni.
Kimeneti követelmények
A tanuló:
- ismerje a tánc fejlődésének útját, tudja megnevezni és időben elhelyezni,
- tudja megkülönböztetni az egyes táncok lépésmotívumait, idézve bemutatni,
- legyen képes bármely zenére ritmikus mozgássorokat táncolni,
- értékelje a táncművészet gazdagságát, az emberek életében betöltött szerepét,
- legyen igénye a továbbfejlődésre, ismeretei bővítésére: szakkör, tánccsoport, bemutatók, előadások, szakirodalom.
A táncoló TIM-órákon alkalmazott módszerek és eszközök
Módszerek:
- tanári magyarázat, előtáncolás - bemutatás
- tanulói megfigyelés, tapasztalatszerzés, gyakorlás, elemzés, rendszerezés, csoportosítás, összehasonlítás, alkotás.
Eszközök:
- Kép- és fotóanyagok (viseletek).
- Magyarország térképe.
- Videó felvételek (táncos filmek).
- Hangzóanyag - népzenei felvételek.
- Szakirodalom.
- Meghívott előadók: hagyományőrző együttesek, táncosok.
- A Népművészet Ifjú Mesterei.
- Táncművészeti bemutató megtekintése.
Kerettanterv javaslat a DRÁMA tanításához 
Drámajáték (6. évfolyam)
Bevezetés
A drámapedagógia, drámajáték, mint nevelési tevékenységforma, emberi szituációkat, történeteket, egyéniségeket jelenít - és személyesít meg, a már meglévő ismeretek, készségek és képességek alkalmazásával.
A differenciált foglalkozásokat képesség és adottság szerint szükséges megtervezni és vezetni.
A dramatikus tevékenységi formákat az életkori sajátosságoknak megfelelő fejlettségi szintnek kell alárendelni.
Produkció készítése helyett az improvizatív helyzetek és karakterek megvalósítására kell törekedni (helyzet- és döntésfelismerés = megértés).
Szükség van az elméleti ismeretekre, azonban középpontba a drámajáték eszköztárának és a színházi nyelvek elemeinek megismerése, megtapasztalása kerüljön, a játéktevékenységen keresztül - alapszinten.
A konvenciók megismerése és gyakorlatai vezessenek a gondolatok és érzelmek élethű kifejezésére.
A drámajáték, mivel dramatikus interaktív tevékenység, segítse az egészséges önértékelést és mások toleráns megítélésének képességét (saját maguk és mások megfigyelése).
...játszani is engedd szép, komoly fiadat!
(József Attila)
Célok és feladatok
- Fejleszteni a gyerekek pszichikus tulajdonságait.
- Serkenteni a tananyag felidézésével a reproduktív emlékezetet, az új helyzetekben való újszerű feladatok megoldásával a produktív emlékezetet és képzeletet.
- Ösztönözni a gyerekeket a problémalátó, problémafejtő, kombinatív, rendszerező gondolkodásra és tevékenységre.
- Gyarapítani, a jártasságok, készségek, képességek fejlesztésével az önképző személyiség tudását.
- Fokozni az akaraterőt, a feladatok megoldására ösztönző és kiterjedő motivációval.
- Eredményes megoldásokkal kell bővíteni a pozitív érzelmi megnyilvánulásokat.
- Alakítani és gazdagítani az egyéniségét, jellemét = személyiségformálás.
- Fejleszteni a kreatív, alkotó munkaképességet.
- Törekedni a beszédkészség (szókincs) fejlesztésére és a kulturált, érthető, kifejező szövegmondás gyakorlatára, megvalósítására.
- Tudatosítani, hogy a játék és a munka együttese nemcsak nehéz feladatot, hanem kellemes szellemi izgalmat és felszabadult - társas együttléti - örömöt is jelenthet.
- Kialakítani az igényt az egyéni és csoportos előadás tervezésére (a mű kiválasztása, szereposztás, próbák rendje, díszlet, jelmez stb.) és bemutatására.
Az értékelés elvei:
- Az értékelés alapjaként ne az elsajátított ismeretet, hanem a tevékenységet vegyük figyelembe.
- Életkori sajátosságokat és rátermettséget szem előtt tartva az aktív részvétel és hozzáállás legyen a legfőbb szempont (megfigyelés - helyzetfelismerés - reprodukálás).
Időkeret: 18 óra (6. osztály)
I. félév: heti 1 óra
Fejezetek	Új ismereteket feldolgozó órák száma	Gyakorlás, készségfejl. óraszám	Összefoglalás, rendszerezés óraszáma	
I. Készségfejlesztő- és közösségformáló gyakorlatok	2	1		
II. Életjátékok 
- színházi fogalmak, formanyelv 
- drámatechnikák 
- dramatikus, dramatizált formák	

3	

2	

2	
III. Néphagyományok, szokások játékai	2	2	1	
IV. A bábjáték	1	1		
Év végi összefoglalás			1	
Az összes óra 18, ebből:	8	6	4	
Az egyes fejezetekre vonatkozó javaslatok
I. Készségfejlesztő és közösségformáló gyakorlatok
Célok és feladatok
- A tanulók érzékeljék a tér és idő viszonylatát.
- Fejlődjön a megfigyelőképességük.
- Tudjanak helyes légzéssel hangot képezni, szöveget mondani, és mindezekkel együtt kifejezően mozogni.
- Erősödjön a koncentrációs képesség.
- Alakuljon ki a harmonikus csoportmunka, az egyéni és páros gyakorlatok alkalmazásával.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Készségfejlesztő, közösségformáló gyakorlatok: 
- légzés- és beszédtechnika, 
- interakciós játékok, 
- koncentráció és lazítás, 
- kapcsolatteremtő és kommunikációs játékok.	- térérzékelés, térkitöltés, térkihasználás képessége, 
- érzékelő gyakorlatokhoz a látás, hallás, tapintás képessége, 
- együttműködés képességének fejlesztése (tolerancia, csoportépítés), 
- figyelem tartósságának növelése, 
- kifejezőkészség fejlesztése.	
Követelmények
A tanuló:
- legyen képes verbális és nonverbális kommunikációs-, beszédtechnikai- és előadói képességeinek alkalmazására, bemutatására, és önálló fejlesztésére,
- tudjon tájékozódni a térben (terem, színpad),
- beszéde és mozgása alkosson összhangot,
- tudjon mentális egyensúlyt teremteni, különböző karakterű társaival,
- ismerje az önkifejezés gazdag eszköztárát.
II. Életjátékok: Drámatechnikák, színházi formanyelv
Célok és feladatok
- Fejlődjön a dramatikus játékok segítségével a tanuló önismerete, az önbizalma és az együttműködési képessége.
- Ismerje a drámajáték, mint művészeti terület szaknyelvét.
- Tudja irányítani több irányba is a megfigyelőképességét.
- Legyen képes az egyes élethelyzetek felismerésére, tudjon dönteni és cselekedni.
- Törekedjen a jó szándékú, indulatmentes véleménynyilvánításra, kifejezésmódra.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Életjátékok: 
- drámai konvenciók megismerése és alkalmazása, dramatikus improvizációk (beszéd - mozgás), 
- a színházi formanyelv.	- az együttműködés képessége (empátia). 
- kifejezőképesség (mimika - mozdulat - beszéd) fejlesztése. 
- fantázia képességének fejlesztése, 
- szintetikus gondolkodás kialakítása, 
- dramatikus készségek bővítése, 
- etikai és szociális normák iránti érzékenység fokozása, 
- analóg gondolkodásmód fejlesztése.	
Követelmények
A tanuló:
- vegyen részt eredményesen a kommunikációs helyzetgyakorlatok drámajátékaiban,
- tudja megnevezni a dramatizált formákat,
- ismerje a szándék, a konfliktus, a feszültség és az oldás folyamatának lehetőségeit,
- minőségi igénnyel ügyeljen a kifejező, egyéni beszédstílusra,
- legyen képes az oldott, nyilvános megszólalásra,
- tudjon élményszerűen, különböző karaktereket, jellemeket megformálni,
- ismerje fel a művészeti, esztétikai és erkölcsi értékeket.
III. Néphagyományok, szokások játékai
Célok és feladatok
- Érdeklődés felkeltése és ráirányítása a magyar nép hagyományaira (megismerés - ápolás - őrzés - tovább adás).
- Megismertetni a szokások idejét (évszak, munkafolyamat) és célját.
- Őrizni a játékos kedvet (játékkultúra).
- Fejleszteni a koncentráció képességét (beszéd - ritmus - mozgás)
- Tudatosítani a drámajátékos ismeretek, technikák, konvenciók alkalmazásának fontosságát.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Néphagyományok és szokások játékainak megismerése: 
- Volly István 
- Barsi Ernő	- befogadás iránti fogékonyság, 
- játékosság képességének fejlesztése, 
- népi kifejezések és kiejtések elsajátítása, 
- memorizáló képesség erősítése, 
- monológ és dialóg technika fejlesztése, 
- fantázia- és beszédkészség, 
- drámatechnikák alkalmazása.	
Követelmények
A tanuló:
- tudja megnevezni a magyar népszokásokat, hagyományokat évszakhoz, munkafolyamathoz, valláshoz kötve,
- legyen képes egy kiválasztott hagyomány élményszerű elmesélésére, eljátszására, hangulatos megjelenítésére,
- tudjon egy képzeletbeli tárggyal játszani,
- biztos módszerekkel alkalmazza a népi elemekkel tarkított improvizatív képességét.
- sajátítsa el a szerepcsere technikáját,
- aktívan vegyen részt az elemző beszélgetésekben,
- végezzen gyűjtőmunkát saját lakóterületén: mondókák, jó kívánságok, énekek, játékok, képek,
- tudjon megnevezni kutatókat, akik a népi hagyományaink gyűjtésével és rendszerezésével töltötték életüket.
IV. A bábjáték
Célok és feladatok
- A világra nyitott, harmonikus közösségi emberré válás.
- A társakkal szemben/mellett gyakorolt helyesen megválasztott magatartásformák alkalmazása a jó és a rossz harcában, az élet és halál kérdésében.
- Rávilágítani a beleélő képesség fontosságára.
- Megmutatni a reális tervezés elsődlegességét és a megvalósítás lehetőségét.
- Kiemelt szerepet kapjon az ötletesség - belső képek - az esztétikai igény fejlesztésével, fokozásával.
- Törekedni kell arra, hogy a bábjáték, az irodalom/beszédkészség - szép kiejtés és a zene mindig egységes egészet alkosson.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
A bábozás művészete: 
- bábtípusok, 
- technikák, 
- készítés, 
- mozgatás, 
- színházi illúziókeltő eszközök.	- együttműködés, empátia, 
- tiszta intonációs képessége, 
- dinamikai érzék fejlesztése az egyes karakterek megjelenítésekor (hangsúly, hanglejtés, hangerő, tempó), 
- fantázia (képzelet), tervezés és kivitelezés képessége, 
- manuális készség fejlesztése a báb készítése és mozgatása során.	
Követelmények
A tanuló:
- ismerje a bábtechnikákat, szakkifejezéseket,
- használja kreatívan a fantáziáját,
- tudjon bánni a hangjával,
- fejlődjék a bábozás módszereinek alkalmazásával beszédtechnikai - és előadói képessége,
- legyen képes egy jellemző figurának (mesebeli) karakterét, jellemét bemutatni a báb mozgatásával és a hozzá kötött hangszínnel,
- fedezze fel az egyes művészetek hasonlóságát, kölcsönhatását és értékét - művészetszemlélet és ízlésformálás,
- tisztelje az embert, a másságot, a tudást és mások munkáját,
- legyen igénye előadások, bábkiállítások megtekintésére.
Kimeneti követelmények
A tanuló:
- legyen képes érzelmek és magatartásformák felismerésére és reprodukálására,
- ismerje fel mindennapi életében az emberi kapcsolatokat, az erkölcsi konfliktusok, döntések, érzelmi megnyilvánulások súlyát, és találja meg a humánus megoldás módját,
- tolerálja mások nézőpontját, melynek függvényében alkosson véleményt és cselekedjen,
- legyen képes a kreatív, kifejező szövegalkotásra,
- tudja kommunikációs helyzetekben kifejezni magát: szavakkal, megfelelő hangképzéssel és gesztusokkal,
- legyen alkalmas egy irodalmi mű (mese is lehet) kontextusában kapcsolatot és összefüggéseket keresni más művészetek irányában,
- értékelje a művészetek egymást kiegészítő elemeit,
- értékének szerves részévé váljon az önállóság, önbizalom.
A drámajáték órákon használt módszerek és eszközök
Módszerek:
tanári magyarázat, megfigyelés, tapasztalat szerzése, elemzés, rendszerezés, csoportosítás, összehasonlítás, alkotás: tervezés - megjelenítés - komplexitás.
Eszközök:
- a felhasznált irodalmi művek írásos anyaga
- a játék elemei
- videó felvétel
- szakirodalom
- színházi előadások
VIZUÁLIS KULTÚRA
5-8. évfolyam
RAJZ TANTÁRGYI TANTERVJAVASLAT
Célok és feladatok
A rajz tantárgy legfontosabb célja a tanulók látáskultúrájának fejlesztése. Ki kell alakítani a gyermekben egy tudatos szemléletmódot. Ennek segítségével képessé kell válnia az őt körülvevő világ vizuális információáradatának feldolgozására. A rengeteg külső ingert tudnia kell felfogni, értékelni, rangsorolni. A környezetét egyre kritikusabban vizsgáló kiskamasz rendkívül fogékony a látható világ jelenségeire. Ezt kell nekünk, rajztanároknak kihasználnunk a feladatok életszerű, könnyen érthető megválasztásával. Ez az egyik legfontosabb tantárgyi motiváció. Fontos eszköz abban, hogy a gyermek szívesen és lelkesen vegyen részt óráinkon. Ébren kell tartanunk az érdeklődését a világ sokszínűsége, értékei iránt. Képessé kell tenni a gyermeket a természet szépségének felismerésére, visszatükrözésére.
A saját képességeivel párhuzamosan az alapvető vizuális jelekkel, eszközökkel és technikákkal is meg kell ismertetnünk a gyermeket. Így képessé válik az önálló megismerésre, befogadásra és alkotómunkára. Az alkotómunkában lehetőséget kell adnunk arra, hogy a neki megfelelő eszközökkel tudja magát tudatosan kifejezni. A tanuló kreativitását elősegítik az egyéni élményeken alapuló feladatok. Ilyenek például a családi események, iskolai rendezvények, sportesemények rajzi megfogalmazásai. Saját élményeinek vizuális formába öntésekor újra átélheti és értékelheti a megtörtént eseményeket. Törekedni kell arra, hogy a gyermek saját ötleteit megvalósíthassa a tanórákon. Az átlagosnál tehetségesebb tanulóknak differenciált feladatokkal kell biztosítanunk az előrehaladásukat. Ezek a feladatok összetettebb, nehezebb megoldási módokat kínálnak az arra képes alkotóknak.
A művészettörténeti ismereteket konkrét feladatokkal kell kapcsolnunk a társművészetekhez. A történelem a magyar irodalom és az ének-zene tantárgyakkal együtt haladva, közösen kell felébreszteni a gyermekekben az egyetemes kultúrkincs iránti érdeklődést. Hazánk jelentősebb alkotásain keresztül reálisabb képet alakít ki szűkebb és tágabb környezetének viszonyáról. Az egyetemes, a nemzeti és a népi kultúra megismerésével egyre bővül, és színesedik a világról alkotott képe. Mindezek ismeretében egy környezetére igényes, annak értékeiért felelősséget érző magatartás kialakítása a célunk.
Fejlesztési követelmények
Oktató-nevelő munkánk során tapasztalhatjuk, hogy a tanulók különböző szinten képesek elsajátítani az új ismereteket. Ennek okai leginkább az egyéni fejlettségük különbségeiben és az adottságaik közti eltérésekben rejtőznek. Figyelembe kell vennünk az életkori sajátosságokat, hiszen a különböző korosztályoktól más-más színvonalú teljesítményt lehet és kell elvárnunk. A tanítási órákon mindezek tudatában kell fejlesztenünk a gyermekek képességeit. A befogadó és megismerőképesség mellett alapkövetelmény az alkotóképességek kibontakoztatása. A képességfejlesztés eredményességét nehéz rövid távon lemérni. Ezért célszerű hosszabb távon egy-egy (hasonló jellegű) visszatérő feladattal ellenőrizni munkánk hatékonyságát.
A befogadás és megismerés képessége alapvető fontosságú, hiszen ez a korosztály rendkívül fogékony a vizuális ingerekre. A modern technika elterjedésével a mai tizenévesekre amúgy is hatalmas információhalmaz zúdul nap mint nap. Az audiovizuális és a számítástechnikai eszközök hatékonyabb és gyorsabb megismerést eredményeznek. Ezeket a tkp. virtuális ismereteket kell a bevált (hagyományos) technikai repertoárunkkal kombinálnunk. A gyermek figyelmét tudatosan irányítanunk kell a konkrét feladatokkal. Pontosan megfogalmazott, egyértelmű gyakorlatokkal jól alakíthatók, fejleszthetők a képességek. Ilyen feladatok például a közvetlen természetmegfigyelések, a beállítások utáni tanulmányrajzok. A modelleket nem elég síkban ábrázolni, plasztikai megoldásokra is szükség van. Nagyon fontos, hogy a gyermek kézbe vehesse, megtapogathassa az ábrázolt tárgyakat. A többféle érzékszervvel biztosabb, sokoldalúbb tudás birtokába juthat. A művészettörténeti tanulmányokhoz kapcsolódó feladatok a vizuális memóriát és az önálló ítéletalkotást segítik elő. Az egyes korszakok, stílusok alkotásainak elemzésével tovább bővül a gyermek szókincse, kifejezőkészsége. Jellemzően egyre bátrabban és reálisabban képes értékelni egyes esztétikai produktumokat. Ezt elősegítendő, az alkotó jellegű órák végén mindig hagyjunk időt a közös értékelésre. A gyermekek az elkészült munkák szóbeli, közösség előtti értékelését általában szívesen végzik. Nem a rajztartó mappának, vagy a tanárnak „termelünk” ugyanis, hanem magunk és egymás örömére. Közösségnevelő hatása elvitathatatlan a módszernek. Gyűjtőmunkákkal is sokat tehetünk a tanulók szélesebb látókörének kialakításáért. A környezetére nyitott, annak értékeire fogékony gyermek toleranciája és beleérző képessége is nagyobb, mint társaié. Közös programokkal, kiállítások látogatásával, sőt saját csoportos kiállítás szervezésével is remek csapatot hozhatunk létre. A közösségen belül az egyén könnyebben megtalálja helyét a társak kritikáinak segítségével.
Az alkotóképességek fejlesztésénél kihasználhatjuk a korosztály fogékonyságát, érdeklődését az új technikák és tevékenységformák iránt. Egy látványosabb megoldás, vagy szokatlan nézőpont könnyen „beindítja” a gyermek fantáziáját. A színek, formák, a részletek aprólékos megfigyelése mellett a korosztályra jellemző egyfajta globális szemlélet. Ez azt jelenti, hogy a szerteágazó, bonyolultabb formákat gyakran tömöríti nagyvonalúan. Jól kihasználhatjuk ezt a redukciós feladatoknál. A gyermek lényeglátása határozottabb ugyanis a felnőttek sémákra épülő gondolkodásmódjánál. Sokkal nagyobb kreativitás jellemző rájuk, előszeretettel nyúlnak egyszerre több anyaghoz is, bátran keverve a technikákat. Ezért kell minél többféle módszert és eszközt adni a kezükbe. A látható világ tükrözése mellett fontosak az elsősorban a fantáziát igénybe vevő feladatok. Ezekben a gyermek rengeteg kötöttségtől mentesül, szabadabban alkothat. A reproduktív és a produktív jellegű munkáknak megfelelő részarányban kell jelen lenni pedagógiai programunkban.
A tantárgy jellegéből adódóan az egyes tevékenységi formák az egész iskolaszakaszt átívelik, a fő különbség a megoldásban, a műveleti szintek fejlettségében mutatkozik. Célszerű bizonyos kulcsfeladatokat egy-egy tanév, sőt az egész négyéves periódus folyamán bizonyos változtatásokkal néha megismételtetni. Ezekkel a munkákkal hosszabb távon lemérhető a képességek tényleges fejlődése a tanulóknál. A helyi tanterv felépítésénél érdemes először ezeket a kulcsfeladatokat eldönteni, és ezekre, valamint az évfolyamokra előre meghatározott művészettörténeti témakörökre felfűzni a konkrét tananyagot.
5. évfolyam
Időkeret: 55 óra/év (1,5 óra/hét)
Fejezetek	Az egyes fejezetek óraszáma	
I. Vizuális problémafelvetés	10	
II. Természetszemlélet	15	
III. Alkotómunka, kifejezés	20	
IV. Művészettörténet, műalkotás-elemzés	10	
Belépő tevékenységformák
- Közvetlen megfigyelések természeti formák modellálása alapján.
- Térbeli és színbeli megfigyelések, a látvány értelmezése, vizuális jelekké alakítása.
- Az ábrázolási konvenciók alapjainak megismerése.
- Ritmusgyakorlatok és felületképzés grafikai elemekkel.
- Forma és funkció összefüggésének felismerése az ember alkotta tárgyakon.
- Lényegkiemelés, kompozíciós alapelvek megértése, elsajátítása.
- A művészeti ágak megismerése, műalkotások elemzése az adott művészettörténeti korszakokban.
1. Vizuális problémafelvetés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
A legegyszerűbb vizuális jelek.	A pont, a vonal és a folt kifejezési lehetőségei. 
Egyszerű vonalas kompozíciók készítése. 
(vizuális megismerőképesség)	
A kompozíciók fajtái.	Statikus és dinamikus kompozíciók készítése a 
megismert vizuális jelekből. 
A kompozíciós hangsúlyozás eszközei. 
(észlelési-érzékelési fogékonyság, egyensúlyérzék)	
A megjelenítés, átírás, redukció alapjai.	A vázolás, egyszerűsítés összefüggései. 
(alkotóképességek)	
A formák fajtái, jellemzői.	A formakarakter, részforma, befoglaló forma alapfogalmak megismerése, tudatos alkalmazása. 
(befogadóképesség, formaérzék)	
Követelmények:
- Ismerje a legalapvetőbb vizuális jeleket.
- Ismerje és tudja alkalmazni őket a különböző anyagok, formák ábrázolásakor.
- Ismerje meg a síkszerű ábrázolás alaptörvényeit, jellemzőit.
- Tudjon vetületi ábrát készíteni hasábszerű (geometrikus) formákról.
- Tudatos kompozíciók készítése mesterséges formákból.
2. Természetszemlélet
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
A természeti forma.	Szimmetria és aszimmetria a természeti formákon. 
Tanulmányrajzok készítése termésekről, gyümölcsökről. 
(megfigyelőképesség, alkotóképességek)	
Sík és tér.	A síkszerűség és térmélység összefüggése a természeti formákon. 
Természeti formák hosszmetszeti és keresztmetszeti rajzai. 
(megfigyelőképesség, vizuális memória)	
A tónusok.	Természeti forma és a környezet viszonyának kifejezése tónusokkal. 
A fény-árnyékhatások, irányfény, szórt fény ábrázolása grafikai eszközökkel. 
(megismerőképesség, alkotóképességek)	
A színek.	Alapvető színrendszerek megismerése. 
Egyszerűbb színkeverési feladatok. 
(érzékelési-észlelési fogékonyság, színérzék)	
Követelmények:
- Egyszerű természeti formák vonalas és tónusos ábrázolása (monokróm).
- Egyszínű tónusos tanulmányok ceruzával, akvarellel és temperával.
- Ismerje a súrolófény és a szórt fény közti különbséget.
- Tudjon egyszerű kompozíciókat létrehozni természeti formákból.
- Tudjon kifejezni a grafika eszközeivel különböző faktúrákat.
- A forma és funkció kapcsolata, értelmező-magyarázórajzok készítése.
- Dombormű készítése apróbb formák lenyomataival.
- A 6-os színkör színeinek megfestése, ismerete.
3. Alkotómunka, kifejezés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Absztrakció és redukció.	A látható jelenségektől való elvonatkoztatás. 
A tárgyak és jelenségek leegyszerűsítése lényegkiemeléssel, a felesleges részletek elhagyásával. 
(formaérzék, ritmusérzék, vizuális fantázia)	
A verbalitás és vizualitás kapcsolata. 
Az illusztrációk.	A megértett szöveg (pl. irodalmi alkotás) vizuális jelekkel történő megjelenítése. Lényegkiemelés, rangsorolás, ítéletalkotás. 
(vizuális memória, képzelet)	
Ritmus és egyensúly.	Ismétlődés, szabályosság, ritmus és dinamika a síkszerű ábrázolásban. 
(ritmusérzék, arányérzék, szimmetriaérzék)	
Alkalmazott grafika.	Betűtípusok szerkesztése. 
(eszközhasználat, precizitás)	
Követelmények:
- A látott világ jelenségeinek grafikai elemekké alakítása.
- A természeti formák redukciója a legegyszerűbb, geometrikus alapformákra.
- Egy megtörtént esemény, vagy történet elbeszélése a festészet és a grafika eszközeivel.
- Sordíszek, vonalritmusok készítése alapvető vizuális jelek felhasználásával.
- Sablonkészítés.
- A lenyomatkészítés legegyszerűbb technikái (papírnyomat, krumplinyomat, kézlenyomatok).
- Tudjon blokkbetűket szerkeszteni adott méretben.
- Szerkesztőeszközök (körző, vonalzók) szakszerű használata.
4. Művészettörténet, műalkotás-elemzés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Az őskor művészete	A legkorábbi monumentális kőépítmények 
(Stonehenge, Avebury). 
A termékenységszobrok (Willendorfi Vénusz). 
A vadászmágia és a barlangfestmények 
(Altamira, Lascaux). 
A legegyszerűbb használati eszközök 
(pattintott kőeszközök, agyagedények).	
Az ókori potamikus kultúrák	Az egyiptomi sír- és templomépítészet 
(masztaba, Gizai piramisok, Karnaki templom). 
Az egyiptomi szobrászat 
(Rahotep és Nofret, Írnok, Nofertiti portréi). 
Az egyiptomi festészet 
(Halastó, Mocsári vadászat). 
Mezopotámia építészete 
(Úr-Zikkurat, Babilon-Istár-kapu). 
Mezopotámia szobrászata, iparművészete 
(Asszír kapuőrzők, Bikafejes hárfa-Ur) .	
Az ókori görög művészet	A görög templomépítészet és az oszloprendek 
(Athén-Akropolisz). 
A görög szobrászat 
(Polükleitosz: Lándzsavivő, 
Pheidiasz: Lovasok a Parthenon frízéről, 
Mürón: Diszkoszvető 
Laokoon-csoport, Szamothrakéi Niké). 
A görög vázafestészet 
(geometrikus, fekete alakos, vörös alakos vázák).	
Az ókori római művészet	A római építészet 
(Róma-Pantheon, Colosseum, vízvezetékek). 
A római szobrászat 
(Brutus portréja, Marcus Aurelius lovasszobra). 
A római falfestészet 
(Pompei-Misztérium villa freskói).	
A magyar népviseletek	Népművészeti tájegységeink legjellemzőbb ruhadarabjai.	
Követelmények: (5-8. évfolyamban azonos)
- Ismerje fel a tanult művészeti alkotásokat.
- Tudjon önállóan megnevezni példákat az egyes kultúrák alkotásaiból.
- Önálló műalkotás-elemzés (kor, méret, szerkezet, anyagok, kompozíció, összhatás).
Tudásszint az 5. évfolyam végén
A tanuló képes megkülönböztetni a vizuális művészeti ágakat, műfajokat. Ismeri az alapvető vizuális jeleket. Önállóan képes grafikus eszközökkel vonalas kompozíciók létrehozására. Képes saját élményeinek, gondolatainak, érzéseinek megfogalmazására a megismert képzőművészeti technikák segítségével. Egyszerűbb tárgyakat képes emlékezetből is megjeleníteni, lerajzolni. Meg tudja szerkeszteni a legegyszerűbb geometrikus formák vetületi ábráit. Képes kiválasztani az adott témának, feladatnak legmegfelelőbb vizuális eszközöket. Ismeri a tanult művészeti korok jellemzőit. Tud példákat megnevezni és alapszinten elemezni az őskor és az ókor építészetéből, szobrászatából és festészetéből.
6. évfolyam
Időkeret: 55 óra/év (1,5 óra/hét)
Fejezetek	Az egyes fejezetek óraszáma	
I. Vizuális problémafelvetés	8	
II. Természetszemlélet	15	
III. Alkotómunka, kifejezés	20	
IV. Művészettörténet, műalkotás-elemzés	12	
Belépő tevékenységformák
- A kompozíciós készség magasabb szintű megnyilvánulása, tudatosabb elrendezésre törekvés a kifejezésben.
- A természeti megfigyelések célirányosabb értelmezése, konkretizálása.
- Önállóság, egyénibb megoldásokra törekvés az élmények képi megfogalmazásában.
- A színérzékeléshez, színtani alapismertekhez kapcsolódó gyakorlatok.
- A vetületi és az axonometrikus ábrázolás megértése, alkalmazása.
- A nézőpont tudatos változtatása az alkotómunkában.
- Síkbeli és térbeli formaelemzések, ritmusgyakorlatok.
- Konkrét használati tárgy megtervezése, modellezése.
- Vizuális információk önálló gyűjtése, rendezése.
- Műalkotások összehasonlító elemzése adott szempontok segítségével.
1. Vizuális problémafelvetés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
A térépítés, téráthidalások összefüggései.	A külső megjelenés és a belső szerkezet. 
A téráthidalások, donga- és keresztboltozatok. 
(befogadóképesség, formaérzék)	
A nézőpont szerepe.	A térmélység, tér és forma kapcsolata. 
A vetületi és az axonometrikus ábrázolás. 
(vizuális memória, térlátás)	
A színek térhatása.	A színperspektíva alapvető szabályszerűségei. 
A hideg-meleg színek érzelmi hatásai. 
(alkotóképességek)	
Követelmények:
- Ismerje a dongaboltozatot, a keresztboltozatot és a csúcsíves keresztboltozatot.
- Tudjon gyurmából (papírból) makettet készíteni a tanult boltozatokról.
- Egyszerű mértani testek (hasáb, henger, gúla, kúp) ábrázolása a megismert ábrázolási rendszerekben.
- Képes legyen egyszerű rekonstrukciós feladatok megoldására.
- Ismerje és tudatosan alkalmazza kompozícióiban a színek hangulati hatásait.
2. Természetszemlélet
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Összetett természeti formák.	A természeti és a mesterséges formák kapcsolata. 
Kompozíciók összetett formákból. 
Formaredukciók, konstruálás a redukált formákból. 
(absztraháció, forma- és arányérzék)	
A tárgyalakítás.	A komponálás, tömegalakítás problematikája. 
A festészeti és a szobrászati alkotás nyelvezete. 
Forma és funkció, a célszerűség. 
Használati tárgyak tervezése. 
(kreativitás, manipuláció)	
Színérzékelés, színlátás.	A színek megjelenése a belső és a külső térben. 
Dikróm harmóniák festése alapszínekkel. 
Telített és derített színek előállítása. 
(érzékelési-észlelési fogékonyság, színérzék).	
Követelmények:
- Legyen képes összetett természeti formákat átírni geometrikus testekké.
- Plasztikai feladatok: egyszerűbb tömegvázlatok szabályos formákból.
- Tudjon természeti formákból komponált beállításokat
- monokróm festéssel reprodukálni,
- megfesteni alapszínekkel.
- Működési rajzok készítése egyszerű használati tárgyakról.
- Célszerű tárgyak tervezése saját mindennapos használatra.
- Egyszerűbb színharmóniák ismerete, létrehozása.
- A másodlagos színek kikeverése temperával, vízfestékkel.
3. Alkotómunka, kifejezés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Egyén és társadalom.	A gyermek életének eseményei. 
Az egyéni élmények megjelenítése a grafika és a festészet 
eszközeivel. 
(vizuális memória)	
Állatok világa.	Valóságos és elképzelt élőlények. 
Háziállatok és vadon élő állatok testfelépítése, élőhelye, jellemző tulajdonságai. 
(megfigyelőképesség, fantázia, kreativitás)	
Technikák.	Üvegablakok, mozaikképek létrehozása montázs technikával. 
Tépett, vágott, gyűrt, hajtogatott papírkonstrukciók. 
(forma- és arányérzék, manipulációs képesség)	
Alkalmazott grafika.	A betűk formai tulajdonságai. 
Iniciálé és monogram tervezése. 
Meghívók- a szövegfolt és képi elem viszonya. 
(forma- és arányérzék, kompozíciós készség)	
Követelmények:
- Képes legyen egy történetet néhány jellemző mozzanattal elmondani grafikus eszközzel (képregényes forma).
- Elképzelt és valóságos élőlények jellemzése a szobrászat eszközeivel (pl. vízköpő-figura).
- Színes alakzatok, síkidomok ritmusos kompozíciói különböző technikákkal.
- A montázs technika tudatos alkalmazása a figurális ábrázolásban.
- Tudjon iniciálét vagy díszes monogramot tervezni és kivitelezni színes eszközzel.
- Egyszerűbb alkalmi meghívó készítése (A/5 méretben) a grafika eszközeivel.
4. Művészettörténet, műalkotás-elemzés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Az ókeresztény művészet	Az ókeresztény bazilika jellemzői 
(San Apollinare in Classe) 
Az ókeresztény díszítőszobrászat remekei 
(Jó Pásztor-szobrok, szarkofágok) 
A katakomba- és mozaikfestészet 
(Róma - Sta Prudenziana-templom; 
Ravenna - Galla Placidia-mauzóleuma; 
Ravenna - Theodora-mozaik).	
Honfoglalás-kori művészetünk.	A magyar ötvösművészet kincsei. 
(Nagyszentmiklósi aranykincs, 
a galgóci és tiszabezdédi tarsolylemezek)	
A román kor művészete.	A román kori templomépítészet 
(jáki templom, bélapátfalvi apátsági templom, 
pisai dóm épületegyüttese). 
A szobrászat és freskófestészet emlékei 
(Pécs-Sámson-dombormű, Barcelona-Apostolok csoportja, Bayeux-i kárpit). 
A magyar koronázási ékszerek.	
A gótika.	A gótikus katedrálisok (Chartres, Amiens, Párizs, Köln). 
A gótika szobrászata (Budavári palota szobrai; 
Kolozsvári testvérek: Szt. György szobra; 
Szent László-herma A Lőcsei-oltár). 	
A reneszánsz művészet.	A trecento festészete (Szent Ferenc freskósorozat). 
A quattrocento (Santa Maria del Fiore templom, Pitti-palota. 
Donatello: Gattamelata, Mantegna: Pieta. 
Botticelli: Vénusz születése). 
A cinquecento 
(Michelangelo: Dávid, Sixtus-kápolna freskói. 
Leonardo: Az utolsó vacsora, Szent Anna harmadmagával, Mona Lisa; 
Raffaello: Athéni iskola). 
A németalföldi reneszánsz 
(Jan van Eyck: Arnolfini házaspár; 
Dürer: Az apokalipszis lovasai, Önarckép). 
A magyarországi reneszánsz 
(Bakócz-kápolna. 
M. S. mester: Mária és Erzsébet találkozása).	
Tudásszint a 6. évfolyam végén
A tanuló az alapvető vizuális jelrendszert saját, egyéni formanyelvének kialakítására használja. Élményeit, gondolatait, érzéseit képes a látható jelenségek átírásával, leegyszerűsítésével megjeleníteni. Az alkotómunkák során egyre tudatosabban választja ki a megfelelő eszközöket, technikákat. Képes összetettebb természeti formákat látványszerűen ábrázolni, átírni képi elemekké. Meg tudja szerkeszteni a hasábszerű testek axonometrikus képét. Ismeri és tudatosan alkalmazza a színperspektíva szabályait. Egyre tudatosabban többféle eszközzel is képes megoldani adott vizuális problémát. Képes magyarázórajzot készíteni egyszerűbb eszközökről, tárgyakról. Tisztában van a forma és funkció összefüggéseivel egy adott használati tárgy megtervezésekor. Alapszintű alkalmazott grafikai ismereteivel képes egyszerűbb betűkompozíciók létrehozására. Kézügyessége, szenzomotoros képességei harmonikusabbá válnak, finomodnak. Ismeri a középkori tanult művészeti korszakok, stílusok legjellemzőbb tulajdonságait. Tud koronként több alkotást felismerni és megnevezni. Képes a tanult művészettörténeti példákat elemezni. Összehasonlító elemzéseket végez előre megadott szempontok alapján.
7. évfolyam
Időkeret: 37 óra/év (1 óra/hét)
Fejezetek	Az egyes fejezetek óraszáma	
I. Vizuális problémafelvetés	7	
II. Természetszemlélet	10	
III. Alkotómunka, kifejezés	10	
IV. Művészettörténet, műalkotás-elemzés	10	
Belépő tevékenységformák
- Egyéni képi jelrendszer erőteljesebb megjelenése az alkotómunkában.
- Művészi kifejezés, élmények vizualizálása a saját jelrendszer tudatos alkalmazásával.
- Analízis és szintézis a természeti és a mesterséges objektumok megismerésekor.
- Asszociációk és kötetlenebb megfogalmazás módok megismerése kifejezésben.
- Színrendszerezés.
- Rekonstrukciós feladatok megoldása.
- A perspektíva szabályai. Egy és két iránypontos perspektív képek megszerkesztése.
- A tanult művészeti alkotások ismerete, összehasonlító elemzése adott szempontok alapján.
- Művészeti vonatkozású információk gyűjtése környezetünkből.
1. Vizuális problémafelvetés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Az ember térlátása.	A látszati távlattan. 
Az ember szín- és térérzékelése, a látás fiziológiája. 
Az egy és a két iránypontos perspektíva. 
A rövidülés, torzulások. 
(térlátás)	
A színszimbolika.	A színek mindennapi jelentése. 
A vizuális kommunikáció fogalma. 
A piktogramok. 
A színek, mint a vizuális kommunikáció eszközei. 
(érzékelési-észlelési fogékonyság)	
Követelmények:
- Legyen tisztában az emberi látás alapvető mechanizmusaival.
- Ismerje az egy és a két iránypontos perspektíva elemeit.
- Tudjon egyszerűbb mértani alakzatokat perspektívában ábrázolni.
- Ismerje a rálátás, alálátás alapfogalmakat.
- Ismerje a vizuális kommunikáció fogalmát, főbb lehetőségeit.
- Egyszerűbb piktogramok tervezése grafikus eszközökkel (formaredukció).
- Ismerje a színek általános (mindennapi) jelentéstartalmát.
- Tudjon megnevezni vizuális kommunikációval kapcsolatos eszközöket.
2. Természetszemlélet
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Az emberi test.	Az emberi test főbb arányai. 
A mozgásszervrendszer legfontosabb elemei és működésük. 
Egyszerűbb mozdulatok, mozgássorok ábrázolása. 
A test redukciója mértani elemekre. 
(megfigyelőképesség, forma-és arányérzék)	
Térmélység, téri helyzetek.	Testcsoport téri helyzete, viszonylatai. 
A nézőpont és az irányfény szerepe az ábrázolásban. 
(érzékelési-észlelési fogékonyság)	
Színárnyalatok.	A másodlagos és a harmadlagos színek világa. 
Színes csendéletek. Az ecsetkezelés. 
(megfigyelőképesség, érzékenység)	
Követelmények:
- Ismerje az emberi test főbb arányait, jellemző befoglaló formáit.
- Ismerje a férfi a női és gyermeki test aránybeli, karakterbeli különbségeit.
- Tudjon vázolni egyszerűbb mozdulatokat.
- Tudjon leegyszerűsíteni mértani alakzatokra, síkidomokra.
- Fázisrajzok készítése redukált formák ismétlésével.
- Tudjon irányfénnyel megvilágított testcsoportot látványszerűen, plasztikusan érzékeltetni grafikai eszközökkel.
- Ismerje és tudatosan alkalmazza kompozícióin a többféle nézőpont szerepét.
- Ismerje a másodlagos és harmadlagos színek fogalmát.
- Tudja előállítani ezeket a színeket, keveréssel (temperával).
- Ismerje és alkalmazza munkáin a tört színárnyalatokat mint a kifejezés eszközeit.
- Tudatosan alkalmazza az ecsetkezelést mint érzelmi, hangulati kifejezőeszközt.
3. Alkotómunka, kifejezés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Forma és funkció	Az építészet teherhordó elemeinek modellezése. 
A népi építészet formavilága. 
(manipulációs képesség, kreativitás, konstrukciós érzék)	
Az ipari formatervezés	Működési rajzok egyszerű használati eszközökről. 
Célszerűség és esztétikum a népi iparművészetben. 
Használati tárgyak tervezése saját használatra. 
(kreativitás, problémamegoldó képesség)	
Az emberi arc	Az emberi fej és arc ábrázolása, arányrendszerük. 
Karakterek. 
Jellemző formák redukálása. 
(megfigyelőképesség, absztrakció, kompozíciós készség)	
Követelmények:
- Épületrészek papírmakettjeinek elkészítése egyszerű geometrikus formákból.
- Ismerje a népi építészet hagyományos formavilágát, főbb jellegzetességeit.
- Ismerje a népi kézművesség legjellemzőbb alkotásait.
- Önálló formaátírás, absztrahálás, redukció, formaanalízis.
- Praktikum és esztétikum felismerése a használati eszközökön.
- Egyszerű használati tárgyak tervezése és lehetőség szerinti kivitelezése
- Ismerje az emberi fej nagy arányait, a portrérajzolás szabályait.
- Képes legyen karikatúrák rajzolására a jellemző formák eltúlozásával.
4. Művészettörténet, műalkotás-elemzés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
A barokk.	A barokk építészet sajátosságai 
(Il Gesú-templom, Szent Péter-bazilika, 
Fertőd-Esterházy-kastély). 
A barokk szobrászat 
(Bernini: Dávid; Donner: Szent Márton és a koldus). 
A barokk festészet 
(Rembrandt: Éjjeli őrjárat, Önarcképek; 
Rubens: Levétel a keresztről; 
Velázquez: Bréda átadása, Az udvarhölgyek; 
Mányoki: II. Rákóczi Ferenc portréja).	
A klasszicizmus.	Építészet 
(Chalgrin: Arc de Triomphe, Pollack Magyar Nemzeti Múzeum 
Hild J.: Esztergomi Érseki Székesegyház). 
Szobrászat 
(Canova: Mária Krisztina főhercegnő síremléke; 
Ferenczy I: Pásztorlányka). 
Festészet 
(David: Horatiusok esküje; Barabás M.: Liszt Ferenc portréja).	
A romantika.	A szobrászat és a festészet legjellemzőbb példái 
(F. Rude: Marseillaise; 
Goya: 1808. május harmadika; 
Delacroix: Szabadság vezeti a népet).	
A realizmus.	A festészet legjellemzőbb példái 
(Millet: Kalászszedők; Corot: Emlékezés; Courbet: A műterem; 
Daumier: A mosónő; Rjepin: Hajóvontatók).	
Nemzeti művészetünk a 19. században.	Steindl I.: Országház; Feszl F.: Vigadó, Ybl M.: Operaház). 
Izsó M.: Táncoló paraszt; Fadrusz J.: Mátyás király-emlékmű; 
Zala Gy.: Millenniumi emlékmű). 
Székely B.: Egri nők; Munkácsy M.: Ásító inas; Rőzsehordó; 
Paál L.: Nyárfák; Szinyei Merse Pál: Majális).	
Múzeumok. 
Művészeti gyűjtemények.	Tájékozódás lakóhelyünk és hazánk legfontosabb képzőművészeti kiállítóhelyeiről. 
Kiállításlátogatás 
Könyvtár és más médiumok használata az önálló alkotómunkában. 
Saját kiállítás rendezése.	
Tudásszint a 7. évfolyam végén
A tanuló ismeri az emberi test alapvető nagy arányait, jellemző formáit. Képes a birtokában lévő vizuális jelrendszerrel megfogalmazni az emberi arc sajátosságait. A karakteres vonásokat formaredukcióval hangsúlyozza, szemlélteti. Bővülő technikai eszköztára révén adott feladatot komplex módon képes megoldani. A vegyes technikák alkalmazásával tovább fejlődik, finomodik kézügyessége. Differenciálódik manipulációs képessége, mellyel újfajta minőségek megismerésére válik képessé. Az összetettebb formák plasztikai modellezésével, a szabásrajzok elkészítésével továbbfejlődik a gyermek tér és formaérzéke. Az önálló tervezési és kivitelezési munkák hatására fokozatosan alakul ki az esztétikai ítélet képessége. Fejlettebb ritmus- és arányérzéke segítségével könnyebben elkülönít lényeges és kevésbé fontos információkat egymástól. Képessé válik egyszerűbb rekonstrukciós feladatok megoldására a tanult ábrázolási rendszerekben (vetületi és axonometrikus). Újabb és bonyolultabb színrendszereket ismer meg. Segítségükkel még több színárnyalatot képes előállítani, érzékletesebbé válik festői nyelvezete is. A változatos felületkezelést elősegíti az ecsetkezelés tudatos megválasztása. Hazánk jelentős múzeumainak megismerésével nyitottabbá, sokoldalúbbá válik a gyermek. Ismeri Magyarország legfontosabb építészeti és képzőművészeti kincseit.
8. évfolyam
Időkeret: 37 óra/év (1 óra/hét)
Fejezetek	Az egyes fejezetek óraszáma	
I. Vizuális problémafelvetés	5	
II. Természetszemlélet	12	
III. Alkotómunka, kifejezés	12	
IV. Művészettörténet, műalkotás-elemzés	8	
Belépő tevékenységformák
- Önálló síkbeli és térbeli kompozíciók létrehozása.
- A saját vizuális jelrendszer kiteljesedése, tudatos alkalmazása a kifejezésben.
- Bonyolultabb jelenségek térbeli és színbeli vizsgálata, átírása.
- Az idő vizualizálása.
- Tudományos közlésmódok, médiumok képi nyelvezetének megértése.
- A külső és belső tér összefüggése az építészetben.
- Ember és környezetének kapcsolatrendszere.
- Környezettudatos magatartás kialakítása.
- A tanult korok művészeti alkotásainak ismerete és elemzése.
1. Vizuális problémafelvetés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Álló és mozgókép.	A filmkészítés technológiája. 
A látványtervezés. 
Foto, videó, számítógép lehetőségei. 
(megfigyelőképesség, vizuális memória)	
A külső tér.	Összetett térformák elemzése. 
Két iránypontos perspektíva. 
Rekonstrukciók. 
(térlátás)	
A színkontrasztok.	A színkontrasztok fajtái: 
színezetkontraszt, hőkontraszt, 
komplementer, szimultán, 
Mennyiségi, minőségi, sötét-világos kontrasztok. 
(érzékelési-észlelési fogékonyság) 	
Követelmények:
- Ismerje a filmkészítés alapelvét.
- Az állókép, mozgókép, a némafilm, rövidfilm fogalmak ismerete.
- Vizuális látványtervezési feladatok (pl. díszlettervezés) megoldása.
- Utcarészlet, házsor látványszerű rajzai a nézőpontunknak megfelelően.
- Grafikai és fotóművészeti alkotások elemzése a látványrendezés szempontjából.
- Ismerje a színkontrasztok fajtáit, és tudjon rájuk egy-egy példát mondani.
2. Természetszemlélet
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Életmód és élettér összefüggései.	A téralakítás, az építészeti stílus és az életmód. 
Az épület és a környezet kapcsolata. 
Építészet és környezetvédelem kapcsolata. 
Környezetünk építészeti értékei. 
(érzékelési-észlelési fogékonyság, vizuális memória)	
Ábrakészítés, modellezés.	Szöveges leírás és magyarázórajz készítése adott tárgyról. 
Kicsinyítés, nagyítás az arányok figyelembevételével. 
Térbeli modellezések, tömegviszonylatok. 
(manipulációs képesség, tér-és formaérzék)	
A mozgás és az idő.	A mozgás ábrázolása a grafika, festészet eszközeivel. 
Az állandóság és a múlandóság megjelenése. 
Pillanatfelvételek értelmezése. 
Számítógépes virtuális tér. 
(megfigyelőképesség, vizuális intelligencia, kreativitás)	
Követelmények:
- Épületek térképzésének formai elemzése adott szempontok alapján.
- Dokumentáció összeállítása közvetlen környezetünk művészeti értékeiről (gyűjtőmunka).
- Ábrakészítés, magyarázórajzok adott épület vagy szobor megjelenéséről.
- Környezetünk objektumainak arányos kicsinyítése, nagyítása.
- Egyszerűbb mozgások, mozdulatsor képi ábrázolása alapvető grafikai elemekkel.
- A számítógépes térábrázolás és az érzékszerveinkkel tapasztalt távlat közti különbségek.
3. Alkotómunka, kifejezés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Emberábrázolások.	Az önportré. 
Önportré rajzolása tükörből. 
Színes önportré festése. 
(megfigyelőképesség, színérzékenység, önismeret)	
Technikák.	Fotomontázs és kollázstechnika. 
Eseménysor, történet feldolgozása képi nyelven. 
(redukció, asszociációs képesség, komponálás)	
Az érzéki csalódás.	Az illúziókeltés képzőművészeti eszközei. 
Optikai trükkhatások tudatos alkalmazása. 
(érzékelési-észlelési fogékonyság, vizuális intelligencia)	
Követelmények:
- Önportré látványszerű, monokróm rajza.
- Képes legyen önportrét festeni, néhány személyes tárggyal jellemezni saját magát
- Tudatos kompozíciók létrehozása fotomontázs és kollázstechnikával.
- Egy történetből képregény összeállítása fotók felhasználásával.
- Ismerje az érzéki csalódás fogalmát, és az op-art alapvető eszköztárát.
- Egyszerűbb optikai hatások alkalmazása vonalas eszközökkel.
4. Művészettörténet, műalkotás-elemzés
Témakörök	Tartalom (fejlesztendő képességek, készségek)	
Az impresszionizmus.	Manet: Az erkély; 
Monet: A roueni székesegyház; 
Degas: A tánc csillaga, 
Renoir: Moulin de la Galette; 
A. Rodin: Gondolkodó.	
A posztimpresszionisták.	Cézanne: A Saint Victoire hegy, Csendélet; 
Van Gogh: Napraforgók, Auvers-i templom, Önportré; 
Gauguin: Tahiti nők, 
T. Lautrec plakátjai.	
A szecesszió.	Gaudi: Sagrada Familia, Lechner Ö.: Iparművészeti Múzeum; 
Klimt: A csók, Mucha plakátok.	
A modern építészet.	Wright: Vízesésház; 
Gropius: a Bauhaus épülete Dessauban, 
Le Corbusier: Ronchampi kápolna, Marseille-lakóegység, 
Utzon: Sidney - Operaház.	
A modern szobrászat.	Boccioni: Folytonossági formák a térben; 
Tatlin: A 3. internacionálé emlékműterve; 
Duchamp: Palackszárító; 
H. Moore: Fekvő alak.	
A modern festészet.	Picasso: Guernica, Vasaló nő, Braque: Gitáros csendélet; Mondrian: Kompozíció, Chagall: Én és a falum; 
Dali: Égő zsiráf, Warhol: Elvis; 
Vasarely: Alakzat, Zebrák.	
A 20. század magyarországi művészete.	Ferenczy K.: Márciusi est, Hollósy: Rákóczi induló 
Rippl-Rónay: Apám és Piacsek bácsi vörösbor mellett 
Csontváry: Magányos cédrus, Szőnyi I.: Zebegény, Este 
Egry J.: Visszhang, Barcsay: Dombos táj 
Kondor B.: Darázskirály 
Medgyessy F.: Anyaság, Pátzay: Kenyérszegő 
Schaár E.: Az utca 
Makovecz: Paks-Szentlélek templom	
Tudásszint a 8. évfolyam végén
A tanuló jártas a formai, színbeli tanulmányok készítésében. A látványszerű és az absztrakt ábrázolást önállóan - saját intellektusának megfelelő szinten - képes megoldani. Ismeri a vizuális kommunikáció legfontosabb eszközeit. Érti a vizuális kommunikáció nyelvezetét. Képes önállóan kiválasztani a megfelelő technikát, eszközt adott feladat megoldásához. Térbeli és színbeli analizáló jellegű munkákra is képes a természeti formák vizsgálatakor. A szerkesztőeszközökkel képessé vált a pontos munkavégzésre. Képes geometrikus testek képeinek megszerkesztésére az elsajátított ábrázolási rendszerekben (vetületi ábrázolás, axonometria, perspektíva). A látszati távlattan szabályait tudatosan alkalmazza a térmélység ábrázolásában. A képzőművészeti alkotás munkafolyamatában képessé vált az elvont gondolkodásra. Esztétikai élményeit tudatosan képes feldolgozni, megérteni, értékelni, rangsorolni. Felismeri és óvja lakóhelye művészeti értékeit, környezettudatos magatartásra törekszik. Tisztában van az emberiség legszebb kultúr-kincseinek jelentőségével. Ismeri az egyetemes és a magyar építészet, szobrászat és festészet legjelentősebb alkotásait. Képes elemezni a tanult műveket adott szempontok alapján. Általános iskolai tanulmányainak végén a gyermek rendelkezik az esztétikai intelligencia és ítélet képességével.
Az értékelésről
Az elvégzett munka, a tanuló által nyújtott teljesítmény nagyon összetett eredmény. A tanulók teljesítménye több körülménytől függ: az óra milyenségétől, az adott tanítási anyagtól, a tanár magyarázatától stb. Két gyermek teljesítménye ugyanazon az órán is óriási különbségeket mutathat egymáshoz viszonyítva. Emellett gyakran tapasztaljuk, hogy ugyanaz a gyermek is nagy teljesítménybeli ingadozásokat produkál, látszólag megegyező feltételek és feladatok esetén is. Ráadásul a legtöbb gyermek más-más szintű vizuális intelligenciával bír. Ami az egyik tanulótól szép teljesítmény, az lehet, hogy egy tehetségesebbtől kevés lenne ugyanazon feladatnál.
Ezért úgy célszerű mérnünk, hogy önmagához képest és társaihoz is viszonyítsuk a tanuló munkáját. Önmagához képest vessük össze korábbi munkáival a mostani teljesítményét. Egymáshoz képest bevált módszer az óra végi közös szóbeli értékelés. Ilyenkor kirakunk néhány rajzot a táblára, és demokratikus légkörben megvitatjuk melyik tetszik, és miért. Fontos, hogy ők válasszanak ki egy-egy alkotást, és megindokolják, hogy miért tetszik, vagy nem tetszik adott munka. Abban az esetben, ha nehezebb különbséget tenni a munkák közt segíthetünk az értékeléskor egy-egy szempont kiemelésével, pl.: „Melyik képen sikerült legélethűbben megrajzolni a tárgyakat?” Megkérhetjük őket, állítsák „erősorrendbe” a táblán lévő munkákat. A közös szóbeli értékelés közösségfejlesztő értéke is jelentős. Egy idő után, az osztály már követeli óra végén az értékelést, mert igénylik egymás véleményét, „tükrét”, sőt dicsőségnek tartják, ha munkájuk kikerül a táblára. Remek motivációs eszköz! Persze vigyáznunk kell arra is, hogy ne a személyeskedés vezesse a kritikusokat.
Természetesen jegyeket is adnunk kell a munkákra. Alapvetően ilyenkor (is) kétféle teljesítményt értékelünk:
- manuális
- intellektuális.
A manuális alatt a „kétkezi” alkotómunkát értjük. Az intellektuális pedig a megismerést kísérő verbálisan megfogalmazott tudást, munkát jelenti. Mindkettő nagyon fontos eleme a teljesítménynek, tehát értékelésnél szem előtt tartandó! A manuális teljesítmény (=alkotómunka) esetében a manipulációs képességet, kitartást, érzékelési-észlelési fogékonyságot, az esztétikai ítélőképességet értékeljük. Az intellektuális teljesítmény értékelésekor elsősorban a kreativitást, ötletességet, eszközgazdagságot vizsgáljuk. Az érdemjegy a kétféle teljesítmény közös értékét fejezi ki. A gyakorlatban az érdemjegy mellé célszerű egy-két rövid mondatban szöveges értékelést is adnunk (pl a lap hátuljára). Így világosabban látja a gyermek, hogy miért kapta az érdemjegyet.
A művészettörténeti részeket ötletes feladatokkal célszerű közelebb hozni a tanulókhoz. Emellett félévkor vagy év vége előtt nyugodtan eszközölhetünk egy-egy írásbeli számonkérést (témazáró dolgozatot). A dolgozat a tantárgyunk jellegéből adódóan inkább változatos feladatokból, mintsem unalmas kérdésekből álljon (Kösd össze az alkotókat a művekkel! Rajzold be a hiányzó tagolóelemeket a vázlatrajzba! Melyik stílus jegyeit ismered fel az oszlopfőn? stb.). Egyébként is célszerű szorgalmi és gyűjtőmunkákkal is motiválni a gyermekeket. A „pluszmunkák” külön értékelésével több lehetőséget kapnak azok a tanulók, akik szerényebb manuális képességeket örököltek.
Mivel a teljesítmény rendkívül összetett produktum, nagyon körültekintően kell eljárnunk az értékelésekor. Pedagógiai szempontból szerencsésebb a bíztató jellegű, ösztönző értékelés. A gyakran megismétlődő túlságosan kritikus, elmarasztaló jellegű értékelés egy életre elveheti a gyermek kedvét a munkától. Inkább a pozitívumokat kell észrevennünk, hangsúlyoznunk a kiskamaszok alkotásaiban.
MOZGÓKÉPKULTÚRA ÉS MÉDIAISMERET
8. évfolyam
Alapelvek
Miért van szükség a MOZGÓKÉPKULTÚRA ÉS MÉDIAISMERET tanítására? Az utóbbi évek kutatásai és a mindennapok tapasztalatai egyfelől azt mutatják, hogy megszűnt az írott szöveg kizárólagossága, átrendeződnek az olvasási szokások, jelentősen csökken az esztétikai élményt (is) nyújtó olvasmányokra fordított idő, a fiatalok körében romlik a jól-rosszul elolvasott szöveg jelentésrétege(i) feltárásának eredményessége, ezáltal olykor megkérdőjeleződik értelme is. Másfelől az sem titok, hogy miközben nő a modern technikára alapozott médiakínálat; a mozgókép, a számítógép, a televízió stb. a szobánkba (is) jön, sokan vagy válogatás és szellemi-érzelmi feldolgozás nélkül e téren „mindenevővé” válnak, vagy teljesen elfordulnak az egyre inkább kommercializálódó, manipuláló kínálat elől. Ebbe pedig nem nyugodhatunk bele!
A sikeres továbblépés csak a párhuzamos fejlesztés lehet: mind az írott, mind a képi szövegek formanyelvének ismeretében (közvetlen és közvetett kommunikáció formájában) megtalálni a nekünk küldött üzeneteket, felfogni és hasznosítani a minket érdeklő, érintő információkat, ember voltunk kiteljesedése érdekében örömet találni, magunkra ismerni az olvasottakban, látottakban-hallottakban.
Éppen ezért valamennyi magyar iskolának magáévá kell tennie az UNESCO 2003-ban nyilvánosságra hozott „A műveltség - szabadság” jelszavát. A tanítás-tanulás megszervezése mellett ebben segítenek az iskolai és a nagyobb könyvtárak, az időbeli és térbeli korlátozás nélkül hozzáférhető, szükség esetén letölthető, másolható digitális információk a világhálón, a sorozatelv szerint szerkesztett hírszolgáltató és egyéb műsorok a rádióban, televízióban, a megtekinthető, változatlanul megőrzött, archivált filmek a tanórán vagy azon kívül. Ezek egyes részei az alaposabb tanulmányozás végett bármikor kiemelhetők, átszerkeszthetők, sőt a folytatás, a másfajta előzmény vagy következmény elképzelésében aktivizálhatók az egyébként passzivitásra kényszerült tanulók, a nézők. Íme információs korunk csodái! Most már csak meg kell ismerkednünk velük alaposabban!
Célok, feladatok
Témánk iskolai tantárggyá emelése a mozgóképi szövegértés szerepének fejlesztését, az egyre nagyobb jelentőségre szert tévő média társadalmi szerepének és működésmódjának megismertetését célozza az audiovizuális írás-olvasás megalapozásával és a kritikus médiafogyasztási szokások kialakításával. A médianevelés olyan képességek kifejlesztése a tanulókban, melyek birtokában a rájuk zúduló információk között el tudnak igazodni, kiválasztva a kínálatból mindenkor azt, amire valóban szükségük van és elhárítani az őket károsan befolyásolni, manipulálni akarókat. Az oktatás hozzásegíti a gyerekeket ahhoz, hogy életük folyamán szabadon, nyitott szemlélettel használják a hagyományos és az új médiumokat.
A kitűzött célok meghatározott feladatok elvégzésével érhetők el. Mindent meg kell tennünk a látáskultúra, az esztétikai érzékenység, az ízlés csiszolása, az érzelemvilág gazdagítása, a lelki tényezők mozgósítása, a kombinatorikus gondolkodás érdekében, megtéve az utat a gondolkodás képszerűségétől az absztrakcióig. Ez utóbbiban kiemelt szerepet kap a megalapozottabb valóságérzék, amely segíti az életben való helyes tájékozódást, a valóságos események, emberek és a virtuális világ történéseinek, szereplőinek elkülönítését. Így lehet eljutni a film felszíni elemeinek közvetlen látványától a mélyebbre hatoló, összetettebb valóságot elénk táró teljességhez (v.ö.: művészi totalitás). Így lehet műértésre nevelni, fogékonyságot és kritikai szellemet egyidejűleg erősíteni, szemléletet és magatartást formálni. Így lehet a modern irodalom egyes jelenségeit, módszereit megismertetni, elfogadtatni (montázs, síkváltás stb.), sőt még a természettudományos-technikai fantáziát is hatékonyan megmozgatni.
Követelmények a tanuló számára
- legyen képes a közvetlen emberi kommunikáció elemeinek (beszéd, vokális kód: hangerő, hangsúly, hanglejtés és a testbeszéd: mimika, gesztus, tekintet, testtartás, térközszabályozás, külső megjelenés (test- és arcfestés, haj- és ruhaviselet stb.) megfejtésére és alkalmazására;
- legyen ismerete a közvetett, azaz valamilyen médium által létesített kommunikáció elemeinek (írás, könyv, újság, levél, szórólap, hirdetmény, kép, képsor, plakát, zörej, zene, szag, valamint a hangos mozgókép médiumai: film, televízió, videó, multimédia, CD, DVD stb.) formanyelvének birtokában üzeneteket „olvasni” és küldeni;
- szerezzen gyakorlatot az írott szöveg megértésében (a fogalmak nyomán belső látással felfogott cselekményláncolat, sokféle indíték, magatartásmód, szavakkal megnevezett térbeli-időbeli viszonyok, kifejtett összefüggések együttes jelentése(i)nek felfogása, átélése) és az attól eltérő mozgóképolvasásban (a konkrét elemi látvány részleteinek érzékelése után felismerni és megfogalmazni a térbeli, időbeli, oksági összefüggéseket, megkülönböztetni a megtörtént vagy csak elképzelt eseményeket, felfogni az alkotás egészét a mögöttes indulatokkal, célokkal együtt, mindebből absztrahálni a lényeget, a képekbe kódolt gondolatiságot;
- ismerje a mozgóképi közlésmód alapvető kifejezőeszközeit (közelkép, fény, szín, hossz, tempó, ismétlés), ezek szerepét a hatás létrejöttében;
- ismerje a filmműfajokat (western, burleszk, bűnügyi film, sci-fi, játékfilm, kalandfilm, akciófilm, történelmi film, horror, thriller stb.), a televíziós műsortípusokat (hír, reklám, videoklip, műsorelőzetes, magazin, talk-show, showszerű szórakoztató műsor, sportközvetítés, szappanopera, teleregény, tévéjáték stb.);
- ismerje a tömegkommunikáció hatásait (tájékoztatás, ismeretnyújtás, véleményformálás, szórakoztatás, befolyásolás);
- legyen képes a tanultakkal élve kritikus attitűd kialakítására, a másság elfogadására, önmaga jobb megismerésére, demokratikus magatartásra;
- tudjon a kínálatból tudatosan választani, a programról megalapozott véleményt alkotni.
Az értékelés eljárásai
A tanórai munkában való részvételt, az érvekkel alátámasztott véleményeket, a kezdeményezéseket, az újszerű ötleteket szóban értékeljük. A nagyobb önállóságot, alaposabb felkészülést igénylő feladatok elvégzését (kiselőadás, beszámoló, rajz, újság-, látványtervezés, interjúkészítés, kisfilm, videoklip elkészítése stb.) érdemjeggyel nyugtázzuk. Mivel általában a gyerekek szívesen vesznek részt a kreatív tevékenységben, nem lehet kérdés, továbbhaladhatnak-e vagy sem. Emiatt nem képzelhető el a bukás sem. Helyette a motiváció, a kis lépések elismerése, a segítségnyújtás, a munkacsoportok szervezése vezet célra.
A tevékenységek rendszere
Munkaformák	A tudatosítást 
irányító kérdések	Fejlesztési feladatok	Fogalmak	
Megfigyelés	Mi a szerepe a médiának (mozi, tévé, rádió, újság) az életünkben? Hogyan befolyásolja a média a napirendünket?	A közönség (ezen belül a tanuló saját) médiafogyasztási szokásainak tanulmányozása megadott szempontok alapján, az eredmények lejegyzése. 
Az emberek viselkedésének azonos és eltérő vonásai a valóságban, a filmeken, a televíziós műsorokban. (A megadott és a tanulók által javasolt szempontok alapján tapasztaltak lejegyzése.) Helyszín-, idő-, karakter- és konfliktusviszonylatok felismerése a médiaszövegekben, lényeges információk, tények azonosítása a közösen látott és elemzett produkciókban vagy azok részleteiben.	Médium, média, médiafogyasztás, médiafogyasztási szokás, hangos mozgóképi médium, film, televízió, számítógépes játék, videó, multimédia, CD, DVD; helyszín- (tér-), idő-, karakter-, konfliktusviszonylatok.	
Ismeretszerzés	Melyek a mozgóképi szöveg alapvető kifejezőeszközei? 
Milyen eszközökkel tereli a mozgóképi szöveg szerzője a figyelmünket? 
Hányféleképpen olvassa a mozgóképi szöveget az alkotó, a néző, a különböző nézők?	Mozgóképi szövegek felidézése (elmesélése, lejegyzése), a mozgóképi memória működtetése. 
Ismeretszerzés a témáról személyes beszélgetésekből, tanári előadásokból, médiaismereti tankönyvekből, kritikákból, statisztikai táblázatokból, lexikonból, könyvtárból, internetről.	Mozgóképi szöveg, kép, képsor, közelkép, totál, megvilágítás, fény, színkezelés, hossz, tempó, ismétlés, vágás, montázs, kamera, 
- mozgatás, geg; rendező, gyártásvezető, producer, stáb.	
Kommunikáció	Miben különbözik egymástól a személyes (közvetlen) kommunikáció és a médiumokon keresztül történő (közvetett) kommunikáció? 
Mi minden lehet médium? Milyen közös tulajdonság kapcsolja össze a különböző médiumokat? 
Miért élt az ember mindig a közvetett kommunikáció (pl. a képiség) eszközével? 
Mi köze van a valóságnak a médiában megjelenő világhoz? Milyen világot jelenít meg a média? 
Melyik médium ábrázol és reprodukál egyszerre? 
Miért és hogyan akarja az ember magát és a világot természethűen megörökíteni?	Az elemi mozgóképi szövegalkotó kódok felismerése, mozgóképolvasás közösen, egyénileg. 
Az elemi mozgóképi szövegalkotó kódok alkalmazása, mozgóképírás tanári irányítással, önállóan. 
Egyszerű (időben és térben egybefüggő) cselekmények képsorozatokkal történő megjelenítése, tagolása. 
Átélt, elképzelt vagy hallott esemény képi, majd mozgóképi megjelenítésének megtervezése az életkornak megfelelő szinten (képsor, képregény, animáció: rajzfilm, árnyfilm, kollázs, fotóanimáció, bábfilm, gyurmafilm, interjú stb.).	Közvetlen kommunikáció: beszéd, vokális kód, metakommunikációs eszközök; közvetett kommunikáció: írás, könyv, levél, szórólap, újság, hirdetmény, kép, képsor, képregény, plakát, zörej, zene szag; médium; ábrázolás, reprodukálás; mozgóképírás, -olvasás, animáció, rajzfilm, árnyfilm, kollázs, fotóanimáció, bábfilm, gyurmafilm story-board.	
Értelmezés, elemzés, tolerancia	Milyen szempontok szerint különböztethetők meg egymástól a mozgóképi szövegek? 
Mi a szerepük a mozgókép hangeffektusainak, a zörejnek, a zenének? 
Miért hasznosak vagy károsak a mozgóképi sztereotípiák, konvenciók? 
Milyen hatást képes gyakorolni a fogyasztóra a média? Miért fontos a szelektálás?	Mozgóképi szövegkörnyezetben megfigyelt emberi kommunikáció és hanghatások értelmezése szóban vagy írásban. 
Sztereotípiák és konvenciók azonosítása mozgóképi szövegkörnyezetben (kontextusban). 
Mozgóképi szövegkörnyezetben megfigyelt egyszerű (teret és időt formáló) képkapcsolatok értelemzése közös munkával. 
Mozgóképi szövegkörnyezetben megfigyelt kép-hang kapcsolatok értelmezése szóban. 
Vita a média használatával kapcsolatos megfigyelések alapján a média társadalmi szerepéről, működésmódjáról. Saját vélemény kifejtése érvekkel, ellenérvekkel.	Hangeffektus (hanghatás), mozgóképi sztereotípiák, mozgóképi konvenciók, a média társadalmi szerepe: tájékoztatás, véleményformálás, befolyásolás, manipulálás.	
Kritikai gondolkodás, problémaérzékenység	Mit jelent a nyilvánosság az életünkben? 
Hogyan és miért alakult ki a mai nyilvánosság és annak intézményrendszere? 
Kinek az érdeke, hogy sok csatorna sokféle műsort közvetítsen? Miért van annyi reklám a médiában? Mit nem szabad reklámozni? 
Miért és hogyan lesz valamiből hír a médiában?	Önálló kérdések megfogalmazása a tárgyalt médiaproblémákkal kapcsolatban. 
A lényeg kiemelése írott, látott, hallott szövegekből. A különböző típusú szövegek egymástól eltérő megértési módjának megtapasztalása, gyakorlása. 
Mozgóképi szövegek értelmezése alapján feltevések, állítások megfogalmazása a szöveg keletkezésének hátteréről, a közlő (szerző, médiaintézmény) szándékairól. Érvek gyűjtése a feltevések mellett és ellen. 
A tömegkommunikáció hatásainak megfigyelése, értékelése (ismeretközlés-tájékoztatás, véleményformálás, befolyásolás-manipulálás).	Az írott szöveg megértési mechanizmusa, a médiaszöveg értelmezésének lépései, a médiaközlő szándékai, manipulálás.	
Önismeret, együttműködés, választás, tolerancia, alkotásra való beállítódás	Milyen filmműfajokat és televíziós (rádiós) műsortípusokat ismersz? Melyiket és miért választod szívesen? 
Mi a véleményed a sorozatelvről és az újságok rovatairól? 
Hogyan függ össze a sztárkultusz az öltözködési, hajviseleti, szokásbeli, viselkedési stb. minták divattá válásával, majmolásával?	A gazdag médiakínálat és a saját - korábban megfigyelt - médiahasználati szokások ismeretére alapozó tudatos mű- és műsorválasztás. 
A művekben, műsorokban megjelenő konfliktusok, viselkedési módok és megoldások tudatos-kritikai elemzésén, illetve a valóságismereten alapuló szerepjátékok, szövegképzési gyakorlatok végzése. 
Egyszerű mozgóképi szövegek létrehozásának előkészítése és kivitelezése.	Filmműfajok: western, burleszk, bűnügyi film, sci-fi, játékfilm, történelmi film, akciófilm, kalandfilm, horror, thriller stb. televíziós műsortípusok: hír, reklám, magazin, videoklip, műsorelőzetes, beszélgetés, helyszíni közvetítés, sport, szórakoztató műsor, show, talk-show, riportfilm, oknyomozó riport, dokumentumfilm, sport, teleregény, tévéfilm, szappanopera stb.	
Az éves időkeret felosztása
1. Új ismeretek, fogalmak: 4 óra
2. Mozgóképi szövegek olvasása, elemzése, értékelése: 6 óra
3. Megfigyelések, felvetett problémák megbeszélése: 2 óra
4. Közös filmnézés (mozilátogatás): 2 óra
5. Kreatív feladatok (mozgóképi szövegek létrehozása, szerepjáték stb.): 4 óra
Évi: 18 óra, heti: 0,5 óra
Módszertani javaslatok
A mozgókép- és médiaismeret tanítható az irodalomhoz, a rajzhoz vagy az informatikához kapcsoltan, miután a helyi programban meghatározták az ehhez szükséges személyi feltételeket. Ki kell emelni a különböző művészetekkel való szoros és kölcsönös koncentráció fontosságát. A pedagógiai folyamatban a szoktatásnak, gyakorlásnak, a közös feladatmegoldásnak, a kreativitásnak van meghatározó jelentősége a bevezetőben már említett párhuzamosság elve (és gyakorlata) mellett. Meghatározónak kell lennie az újszerűségnek, az élménynek, a felismerés és az alkotás mélyen átélt örömének, és természetesen soha nem maradhat el a szemléltetés. Csak ezek révén juthatunk el a követelmények teljesüléséhez, a kitűzött célok megvalósulásához.
Ajánljuk feldolgozásra a következő filmeket:
Makk Károly: Szerelem
Ranódy László: Árvácska
Szabó István: Apa, Mephistó
INFORMATIKA
5-8. évfolyam
Bevezető
1994-ben a NAT-tal tíz műveltségi terület között újként jelent meg az informatika. A NAT felülvizsgálatával megszületett NAT 2003 minden korábbi felosztásnál kedvezőbb óraszámokat javasolt az informatika oktatására. Az alábbi táblázat az egyes verziók szerinti óraszámokat mutatja be.
Tervezettípus	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	9.	10.	11.	12.	
NAT ’94					1		1	1	2	2			
Kerettanterv					0,5		1	1	2				
NAT 2003 	0,5	0,5	0,5	0,5	1	1	1,5	1	2	1,5	1,5	2	
A fenti táblázat utolsó sora szerinti óraszám a 2004/2005-ös tanévtől felmenő rendszerben kerül bevezetésre.
A kétszintű érettségi nyomására viszont várható az, hogy a 9-12. évfolyamon, ha nem is általánosan, de megjelennek már 2005-re a megadott óraszámok a 11. és 12. évfolyamon is.
Az informatika tantárgy igyekszik tartalmilag korszerű, a technikai fejlődéssel lépést tartó, szinte naponta változó ismereteket nyújtani, azokat a mindennapi életben alkalmazható formában oktatni. A tananyag logikai elrendezése ennek megfelelően a használati szinttől a belső működés megértése felé, a passzív befogadótól az aktív irányítóig viszi a diákokat.
A fő cél az információs társadalomban otthonosan mozgó, az információt munkája során felhasználni és létrehozni tudó ember képzése.
A céljaink eléréséhez különösen fontos, hogy a tanulók folyamatos sikerélményben részesüljenek az informatika tanulása során, különben az élet más területein nem fogják alkalmazni a megszerzett kompetenciáikat, szinte áttörhetetlen idegenkedés alakulhat ki a modern információs eszközökkel szemben. A következőkben ismertetett tanmenettervek a Mozaik Kiadó által kiadott Informatika tankönyvcsalád tagjaira és az interaktív oktató CD-kre építenek.
A tanterv alkalmazásának feltételei
Készülhet bármilyen jó tanterv, hozzá mindenféle tankönyv és segédanyag, az alkalmazhatóságnak személyi és tárgyi feltételei vannak. Ezeket tudatos fejlesztéssel az új NAT bevezetésig ki kell alakítani, amely mind fenntartói, mind intézményi erőfeszítéseket igényel, anyagi és személyi vonatkozásban is.
Különösen nagy gond lehet a tárgy alsó tagozaton való megjelenése. Jelenleg kevés az informatikában jártas, szakképzett tanító és a rendelkezésre álló géppark is igen vegyes. Ahol már modernebb multimédiás géppark van, ott azonnal segítséget nyújthat az öntanító játékos oktató CD, ami nem igényel szaktanárt.
Személyi feltételek
Informatika vagy számítástechnika szakos főiskolai vagy egyetemi végzettségű tanító vagy tanár, illetve könyvtáros vagy könyvtáros informatikai szakos főiskolai vagy egyetemi végzettségű tanár oktathatja a tárgyat. Az átmeneti időben - képesítés nélkül - a számítástechnikát felvállalhatja a technika vagy a matematika szakos, a könyvtárhasználat oktatását a magyar szakos segítheti.
A szaktanárok megszerzett képesítése inkább jogosítvány jellegű: folyamatos továbbképzés nélkül hosszú távon nem elegendő. Ugyan az informatika tantárgy tartalmában 95%-ban nem változik, de az eszközök és a lehetőségek fejlődése abban az 5%-ban rohamos, amely ezek elérését teszi lehetővé. Emiatt a folyamatos szinten tartás, az önképzés és a szervezett továbbképzéseken való részvétel nagyon fontos.
A frissen végzett szakosok a várható többszörös szakmai terhelése ellenére egyre nagyobb számban helyezkednek el a közoktatásban, és egyre több intézmény tudja meg is tartani őket. Ez az anyagi megbecsülésen túl a szakmai munka segítésével is történhet. Sajnálatos gyakorlat, hogy a pályakezdőket a rendszergazdai és oktatási informatikusi teendőkkel is megterhelik. A nem munkaköri feladatokból származó sorozatos kudarcok hatása, hogy a csábító állásajánlatok miatt mindig igen magas az elvándorlás.
Megváltozott a pedagógus szerepe, ami szintén kihívás lett a pályán lévők számára. Az ismeretátadás és számonkérés helyett az ismeretek közötti eligazodást segítő, tanácsadó szerep jut a tanárnak, aki a megtalált információt együtt értékeli a diákkal.
Tárgyi feltételek
Az informatika tantárgy mindkét részterületét lehet és bizonyos esetekben célszerűbb jellegük miatt két eltérő típusú teremben oktatni. Az elméleti részek tanítására megfelel egy hagyományos terem egyetlen számítógéppel és projektorral, míg a gyakorlati ismereteket diákonkénti egy gépes számítógépes szaktanteremben illetve az iskolai vagy más könyvtárban javasolt tartani.
Az informatikai kultúra elterjedésével megváltozik az iskola szerepe. Az önálló ismeretszerzés elérése érdekében a könyvtárhoz hasonlóan a termekben is lehetővé kell tenni az eszközökhöz való hozzáférést a tanórákon és azokon kívül is. Biztosítani kell a többi műveltségterület, tantárgy számára a géphasználatot. Meg kell jelennie a hagyományos tanórákon túlmutató informatikával támogatott projektmunkáknak is.
A számítástechnika szaktantermet infrastrukturális elemein - számítógépasztalok, osztott elektromos hálózat, megfelelő világítás, fehértábla, légkondicionálás, ami már önmagában is jelentős anyagi terhet jelent - túl a következő felszereléseknek javasolt lennie:
- számítógép, annyi, hogy lehetőleg a tanórán egy gépre maximum két diák jusson;
- helyi hálózat, külső hálózati kapcsolattal;
- szkenner, digitális fényképezőgép
- projektor
- hálózati nyomtató.
A számítógépes munkahelyre vonatkozó szabályok, ergonómiai előírások betartása különösen javasolt az általános iskolai körülmények között, mivel a nagy életkori különbség miatt testfelépítésben, méretben igen eltérő tanulók kénytelenek használni ugyanazon eszközöket.
A magas színvonalú munka feltétele multimédia alkalmazások futtatására is alkalmas a multimédia számítógépek beszerzése. Ezekben a hangkártya - hozzá fejhallgató mikrofonnal -, a DVD-meghajtó már alapfelszereltség, a megjelenítés minősége és sebessége az alkalmazások igényéhez mért. A szakteremben szkenner illetve egy színes nyomtató is a minőségi oktatás feltételeként szabható.
Amennyiben más tanórákon és a szaktantermen kívül is szeretnénk a számítógépet hatékonyan alkalmazni, úgy hordozható számítógép és projektor is szükséges.
A számítógépparknak alkalmasnak kell lennie a grafikus felületű, magyar nyelvű operációs rendszer futtatására. Az oktatáshoz használt legszerényebb teljesítményű gépnek is futtatnia kell a Windows 95-öt. Az ingyenes UHU-LINUX a Sulinet Expressz akciónak köszönhetően erőteljesen terjed, ami hasonló számítógép-teljesítményt igényel, mint a Windows újabb változatai.
A 3. évfolyamtól időszakonként ajánlott, az 5. évfolyamtól folyamatosan szükséges a színvonalas oktatási munkához a biztonságosan működő, stabil, nagysebességű külső kapcsolattal rendelkező iskolai hálózat megléte.
Az alkalmazások közül 8. évfolyamig a kellékeken túl - böngésző, notesz, számológép, naptár, óra, rajzprogram - ajánlott egy magyar nyelvű irodai programcsomag: ilyen például a Works program mindegyik platformon. A 9. évfolyamtól ajánlott egy tagoltabb irodai csomag: ilyen például az Office valamelyik magyar nyelvű változata. Emellett egy adatbázis-kezelő is ajánlott, amely alkalmas SQL nyelvű lekérdezés megadására és végrehajtására.
Az algoritmizálás oktatásához több nyelv és fejlesztői környezet is ajánlott. Az egyik a magyar nyelvű Comenius LOGO, amelyet 8. évfolyamig ajánlott alkalmazni. Hasonlóan célszerű az ugyancsak magyar és a LOGO-ra épülő Imagine és Lapoda LOGO használata. Az algoritmikus nyelvek oktatásához később valamelyik BASIC vagy egy Pascal programfejlesztői környezet is használható.
Egyéb alkalmazások és segédprogramok között vírusirtók, tömörítők, levelezési és hálózati böngésző programok mindenféleképpen szerepeljenek. Érjük el, hogy ezek jogtisztán kerüljenek beszerzésre, illetve úgy használjuk ezeket, ahogy azt a felhasználói szerződés előírja.
A Sulinet Digitális Tudásbázis anyagai ingyenes oktatási segédanyagokat, programokat nyújtanak, Ezek választékát kövessük nyomon. Az iskolai oktatási informatikus, illetve a Sulinet oktatási rovata ebben segítségünkre lehet. A Sulinet indította tanártovábbképzési rendszer lehetőséget biztosít arra is, hogy a nem informatika szakos tanárok is konstruktív módon tudják használni a számítógépet tanóráikon.
Külön problémakört jelentenek a játékprogramok. Az alkalmazások közül - a diák, és valljuk be, tanár számára is - ez a legvonzóbb alkalmazási terület. Persze ezeket alaposan megszűrve ajánlott telepíteni, főleg magyar nyelvű, készséget fejlesztő, jogtiszta programokat tegyünk mindenki számára hozzáférhetővé. A diákok számára csak ideiglenes használatra korlátozzuk a saját játékprogramok iskolai gépre történő telepítését.
Az iskolai könyvtár felszereltségét a szakmai előírások jól megadják. A számítógépes felszerelésével csak annyiban érdemes foglalkozni, hogy ott egy gépen érdemes a könyvállományt nyilvántartani, valamint néhány gépen az internet elérését lehetővé tenni. A könyvtári olvasó kialakításakor gondoljunk arra is, hogy esetleg ott csoportfoglalkozást vagy tanórát is tarthassunk.
Szertár és szaktanári alapfelszereltsége
A tanári munkát - és később az önálló diákmunkát - segítendő a következő könyvtípusokat ajánlott beszerezni és hozzáférhetővé tenni az informatika szaktanteremben.
- számítógép részeit bemutató képeskönyvek, hardver dokumentációk;
- Windows, Linux felhasználói kézikönyvek;
- programfejlesztési, alkalmazási kézikönyvek, szakkönyvek, feladatgyűjtemények;
- angol-magyar számítástechnikai szakszótár.
Az informatika oktatása - a többi tantárgyhoz hasonlóan - számos demonstrációs eszköz meglétét igényli. A már nem használható számítógép-alkatrészek; számolóeszközök: kövek, számolótáblák, szorobán, zsebszámológépek; faliképek: számítógép egységek felépítéséről, alapparancsokról; modellek; tervezőtábla; logikai áramköri alapelemek és kapcsolások vagy előre gyártott formában, vagy saját magunk, diákjaink által elkészített formában is előállhatnak.
A szaktantermek falára célszerű néhány rendszerező, áttekintést nyújtó ábrát, táblázatot elhelyezni. Ilyen lehet például a programkészítés, a szövegszerkesztés lépései, egy programozási nyelv kulcsszavait, utasításait rendszerezve bemutató táblázat. Érdekesség lehet a helyi hálózat felépítése, a számítást segítő eszközök vagy éppen a könyvtárak fejlődését bemutató tablók, meghatározó szerepű személyek képei, életrajzai.
A tantárgyközi integrációt nagyban segíti, ha történelmi, tudományos és technikatörténeti eseményeket, személyeket közösen bemutató tablókat is elhelyezünk a terem falán.
Az Informatika tanterve
Az informatikai képzést három szakaszra bonthatjuk. Az első szakasz az általános iskola első négy évére, és második szakasz a nyolcosztályos általános iskolai képzés második részére épül, a harmadik az informatikai képzés szempontjából viszonylag egységesnek tekinthető középiskolára.
Az informatika két nagy területet olvaszt össze: az egyik a számítástechnika, a másik a könyvtári informatika. A korábban kényszerházasságnak tűnő összerendelés ma már erős szövetség, hisz a két terület célja az adatforrások önálló kezelésének és feldolgozásának oktatása, így kapcsolatuk erősíti egymást, semmint gyöngíti.
A NAT 2003 alapelvei
Az informatika oktatás fő célja, hogy elsajátíttassa a megfelelő információszerzési, -feldolgozási, adattárolási, -szervezési és -átadási technikákat, valamint az információkezelés jogi és etikai szabályait. Mindenki egyéni érdeke, hogy időben hozzájusson a munkájához, az életvitelének alakításához szükséges információkhoz, képes legyen azokat céljának megfelelően feldolgozni és alkalmazni.
Ez a terület gyors változásával különösen alkalmas arra, hogy bemutassa annak fontosságát, hogy figyelmet kell fordítani informatikai ismereteinek folyamatos megújítására. Ebben egyre nagyobb szerepet kell kapnia az intelligens és interaktív hálózati technológiának, valamint a vizuális kommunikációnak. Különösen fontos, hogy a földrajzi elhelyezkedésből, származásból és az anyagi lehetőségek különbözőségéből adódó esélyegyenlőtlenségek csökkenhetnek az informatikai eszközök elterjedésével.
A fő területek és célok
Az OM honlapján elérhetőek az informatika oktatásában meghatározott területek és célok. E célkitűzések az informatika területén már több éve megfogalmazódtak.
- A tanuló ismerje meg és tartsa be a számítógépes munka szabályait, különös tekintettel a balesetek megelőzésére és az ergonómiai szempontokra. A berendezésekkel fegyelmezetten, a használati utasításokat pontosan követve dolgozzon. Sajátítsa el a számítógép-kezelés alapjait, mozogjon otthonosan a számítástechnikai környezetben: felhasználói szinten tudja kezelni a számítógépet és perifériáit. Szerezzen tapasztalatokat az informatikai eszközök és információhordozók használatában.
- Legyen képes a különböző formákban megjelenő információt felismerni; tudjon információt különféle formákban megjeleníteni; szerezzen jártasságot az információk különféle formáinak (szöveges, hangos, vizuális) együttes kezelésében. A megszerzett információit legyen képes kiértékelni és felhasználni. Ismeretei önálló kiegészítéséhez szerezzen jártasságot a könyv- és médiatár, az internet használatában. Szokjon hozzá az ismeretterjesztő irodalom, folyóiratok, lexikonok, kézikönyvek, különböző média, multimédia és hipermédia használatához.
- Értse a közvetlen és a közvetett kommunikáció lényegét. Legyen tájékozott a média szerepéről az egyén és a társadalom életében.
- Legyen képes a számítógéppel való interaktív kapcsolat tartására, tudja alkalmazni az operációs rendszer és a segédprogramok legfontosabb szolgáltatásait. Tartsa be a program- és adatvédelem szabályait.
- Tudja önállóan használni a hálózatot és annak alapszolgáltatásait. Tudjon kapcsolatot teremteni másokkal a hálózat révén, tudjon adatokat megkeresni, elérni a hálózati szolgáltatások alkalmazásával, tudjon oktatóprogramokat használni.
- Ismerje a legalapvetőbb dokumentumformákat, ezeket minta alapján legyen képes megvalósítani, legyen igénye a mondanivaló lényegét tükröző esztétikus külalak kialakítására, különböző formában való megjelenítésére.
- Legyen képes az adott probléma megoldásához kiválasztani az általa ismert módszerek, eszközök és alkalmazások közül a megfelelőt.
- Ismerje fel és legyen képes különféle formákban megfogalmazni a környezetében előforduló tevékenységek algoritmizálható részleteit. Helyesen használja a logika alapvető elemeit.
- Tudjon keresni nyilvántartásokban kézzel, adatbázisokban egyszerű keresővel. Legyen képes értelmezni a programok által szolgáltatott válaszokat. Segítséggel ismerje fel az adatok közötti összefüggéseket.
- Ismerje meg az informatika társadalmi szerepét, a programok használatának jogi és etikai alapjait. Ismerje meg és értékelje a magyar tudósok szerepét, tevékenységét a világ informatikai kultúrájának fejlődésében.
- Legyen tudatában az öncélú és túlzott informatikai eszközhasználat egészségkárosító, személyiségromboló hatásának, például a számítógép- vagy videojáték-függőség problémái.
- Igazodjon el a könyvtár tereiben, állományrészeiben, tudja igénybe venni szolgáltatásait. Használja rendszeresen az iskolai könyvtárat. Ismerje és alkalmazza a könyvtárhasználat szabályait és kövesse a könyvtárban való viselkedés normáit.
- A dokumentumtípusok formai és tartalmi sajátosságainak ismeretében legyen képes önálló használatukra. Lássa, hogy a technika fejlődésével az információk új és újabb ismerethordozókon jelennek meg, és szerezzen tapasztalatokat ezek használatában.
- Ismerje a kézikönyvtár tájékozódásban betöltött szerepét. Iskolai feladatai megoldásához és mindennapi tájékozódásához tudja önállóan kiválasztani és használni a megfelelő segédkönyveket. Tudjon különböző szempontok szerint dokumentumokat keresni a könyvtár katalógusaiban, adatbázisaiban. Tudjon feladataihoz forrásokat választani, megadott szempontok alapján belőlük információkat szerezni és elvégzett munkájáról beszámolni. Tudjon a dokumentumokból szabályosan idézni és a forrásokra hivatkozni.
- Tapasztalatai alapján lássa a könyvtár szerepét az ismeretszerzésben, a szabadidő tartalmas eltöltésében. Az iskolai könyvtár rendszeres igénybevételén túl ismerje meg és használja a lakóhelyi közkönyvtárat is.
- Szerezzen tapasztalatokat arról, hogy az új technológiákon alapuló informatikai eszközök kibővítik a hagyományos könyvtári tájékozódás kereteit.
Felső tagozat
A NAT külön bontotta a felső tagozat fejlesztési céljait e négy évfolyamon. Ez azért is különösen indokolt, mert az első két év továbbra is az alapképességek, alapismeretek kialakulását tűzi ki célul, míg a második két év már tényleges ismereteket rögzít.
5-6. évfolyam
A javasolt heti egy-egy óra az életkori sajátosságokat és a már kialakított kompetenciákat fegyelembe vételével is elegendőnek kell lennie. Akkor indokolt csak a magasabb óraszámban való oktatás, ha az alsó tagozaton nem volt lehetőség az ott előírt kompetenciák tényleges kialakítására. Az alábbi táblázatok ennek megfelelően tartalmazzák az óraszámokat az általában megvalósuló 37 tanítási hétre számolva.
Fejlesztési feladatok
- Adott informatikai környezet tudatos használata.
- A számítógéppel való interaktív kapcsolattartás, a legszükségesebb perifériák megismerése.
- A számítógép könyvtárstruktúrájának, mappaszerkezetének könyvtár- és állományműveleteinek megismertetése.
- A leggyakrabban használt eszközök működési elveinek bemutatása és használata.
- Rajzos-szöveges dokumentumok létrehozása, átalakítása, formázása. Kézi szövegfeldolgozás.
- Multimédiás dokumentumok előállításához szükséges alapelemek (szöveg, rajz, zene, fénykép, animáció, film) szerkesztése.
- A feladat megoldásához szükséges, mások által összeépített alkalmazói környezet használata.
- Az információ szemléltetését, értelmezését, vizsgálatát segítő eszközök megismerése.
- Adatok csoportosítása, értelmezése, táblázatba rendezése.
- Közhasznú információforrások használata (menetrend, moziműsor, időjárás).
- Digitális Tudásbázis-rendszer használata, keresés az adatbázisban.
- Az információ különféle formái jellemző felhasználási lehetőségeinek bemutatása.
- Problémák informatikai jellegű megfogalmazása. Az algoritmus hétköznapi fogalmának megismertetése.
- Egyszerű problémák önálló megoldása.
- Adott feladat megoldásához tartozó algoritmusok megvalósítása számítógépen.
- A problémamegoldás során az ismert adatokból az eredmények meghatározása.
- Táblázatok, diagramok megismerése, adatok rendezése.
- Feladatok megoldása egyszerű fejlesztő rendszerrel.
- A szabályozó eszközök hatásának megfigyelése oktatóprogramokban.
- Hatékony, céltudatos információszerzés az internetről.
- Csoportos kommunikációs eszközök segítségével információ küldése és fogadása. Az elektronikus levelezés alapjai.
- Internetes portálok, szöveges és képi információforrások használata.
- Szabadon felhasználható források megismertetése.
- Személyi információk, személyes adatok fogalmának tisztázása.
- Az informatika múltjára vonatkozó történetek megismertetése.
- Annak tisztázása, hogy az informatikai eszközök alkalmazásának melyek a fontosabb etikai kérdései.
- Hagyományos és új információs eszközökön alapuló könyvtári szolgáltatások megismerése.
- Tanulmányi feladathoz keresőkérdések megfogalmazása.
- Egyszerűbb irányított forrás-, és információkeresés direkt eszközökben és a helyi adatbázisban.
- A médiumok megkülönböztetése (közlésmód, információs érték) és irányított feldolgozása.
Javasolt óratervek és témakörök
5. évfolyam

Témák	Új tananyag feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Összefoglalás, ellenőrzés, hiánypótlás	
Összóraszám	
Év eleji ismétlés			1	1	
Informatikai alapok 	2	2	1	5	
Operációs rendszer használata	2	2	1	5	
Algoritmusok és adatok 	2	3	2	7	
Szöveg, kép és zene 	4	8	2	14	
Könyvtárhasználat 	1	1	1	3	
Év végi ismétlés			2	2	
		
Témakör	Tartalom	
Informatikai alapok 	A számítógép és perifériái (billentyűzet, egér, monitor, lemezmeghajtó).	
Operációs rendszer használata	Háttértár váltása, könyvtár kiválasztása, eligazodás, mozgás a háttértáron. 
Hálózati belépés és kilépés módja. 
Programok futtatása.	
Algoritmusok és adatok 	Algoritmusok szöveges, megfogalmazása, értelmezése. 
Számológép használata	
Szöveg, kép és zene 	A rajzoló program alapszintű szolgáltatásai. 
A rajzeszközök és a színek. 
Rajzok, ábrák készítése. 
A szöveg megfelelő begépelése, javítása, módosítása. 
Karakterek formázása: a betűtípus, a betűméret beállítása, dőlt, aláhúzott, félkövér betűstílus. 
Mentés és nyomtatás. 
Weboldal szövegének és kiválasztott részeinek elmentése háttértárra 
Szerzői jog fogalma, hivatkozás és idézés szabályai. 
A multimédia alapelemei: szöveg, hang és kép. 
Multimédiás anyagok lejátszása és készítése.	
Könyvtárhasználat 	Raktári rend: szépirodalom, betűrend. 
Ismeretközlő irodalom: szakrend. 
Segédkönyvek: szótár, lexikon, enciklopédia.	
					
6. évfolyam					

Témák	Új tananyag feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Összefoglalás, ellenőrzés, hiánypótlás	
Összóraszám	
Év eleji ismétlés			1	1	
Informatikai alapok 	2	2	1	5	
Operációs rendszer használata	1	2	1	4	
Algoritmusok és adatok 	6	6	3	15	
Szöveg, kép és zene 	2	4	1	7	
Könyvtárhasználat 	1	1	1	3	
Év végi ismétlés			2	2	
		
Témakör	Tartalom	
Informatikai alapok 	Az információ. 
Információátvitel (telefon). 
A jelek világa. 
Titkosírások.	
Operációs rendszer használata	Állomány keresése, másolása.	
Algoritmusok és adatok	Algoritmusok szöveges, rajzos megfogalmazása, értelmezése. 
Algoritmusok végrehajtása számítógépen.	
Szöveg, kép és zene	Weboldal szövegének és kiválasztott részeinek elmentése háttértárra 
Szerzői jog fogalma, hivatkozás és idézés szabályai. 
Multimédiás anyagok lejátszása és készítése.	
Könyvtárhasználat	Dokumentumtípusok; nyomtatott (könyv, sajtótermékek) és nem nyomtatott ismerethordozók. 
Egyéb időszaki kiadványok: évkönyv, sorozat. 
Betűrendes leíró katalógus használata.	
Fejlesztési követelmények, új tevékenységek
Ezek egy része már szerepelt a 4. évfolyamig, de ne felejtsük el, hogy ezek oktatása esetleges lehetett. Ha nem építhetünk biztos alapokra, akkor a kompetenciákat most kell megerősítenünk vagy kialakítanunk.
A tanmenet elkészítésekor vegyük figyelembe, hogy az órán főleg gyakorlati tevékenység folyjék! Az elméletibb jellegű részek oktatásába is vonjuk be a számítógépet mint demonstrációs eszközt, illetve az operációs rendszer ismereteket ne külön, hanem az alkalmazások kapcsán, az adott probléma felmerülésékor oktassuk.
Az Informatika 5-6. osztályos tankönyve a munkafüzettel együtt jelenleg is teljes mértékben alkalmas ezen fejlesztési feladatok megvalósításához. Az algoritmizálás oktatásához preferáltan javasolt a LOGO használata, aminek mindegyik fejlesztői környezete alkalmas multimédia oktatására is.
Az Informatikai alapok részben alakítsuk ki az információ köznapi fogalmának helyes alkalmazását. Felvállalhatjuk a modern multimédiás és távközlési eszközök használatának oktatását is. Ne essünk viszont abba a hibába, hogy ezeket mindenre kiterjedően, precízen algoritmizálva akarjuk alkalmazni, hanem csak az általuk nyújtott lehetőségek közül az életkoruknak megfelelő alkalmazásait mutassuk be.
Kiemelten fontos, hogy véglegesen kialakuljon a számítógép balesetmentes, ergonomikus, helyes használata. További cél a billentyűzet és az egér helyes kezelése után a fontosabb perifériák, a monitor és a háttértárak szerepének megértése.
Mutassuk be ugyanannak az ismeretnek különféle jelekkel való leírását. A tanulók életkori sajátja, hogy kezdenek titkaik lenni. Ennek kapcsán különösen érdekes és az algoritmizálást is jól segíti az egyszerű titkosírások alkalmazása.
A számológép használatának ismeretére a természettudományos tantárgyak számítanak. A tapasztalat azt mutatja, hogy a tanulók a saját számológépüket öntanulóan nem tanulják meg használni, az azon megjelenő eredményt mindenfajta fenntartás nélkül elfogadják. A műveleti sorrend ismeretének hiányában nem is várható el az értelmezés. Emellett az algoritmizálás, a programkészítés nem képzelhető el, a memória szerepének megértése nélkül. A számítógép felépítésének vázlatos elkészítését tanári segítséggel is könnyebben elkészíthetjük ennek ismeretében.
Az Operációs rendszer oktatása már tudatos állomány- és könyvtárkezelést céloz meg. A háttértár és könyvtárak váltása, könyvtárba való belépés, mozgás a könyvtárstruktúrában önálló munka legyen. Ismert helyen lévő állomány megkeresése, másolása más könyvtárba és másik adathordozóra kezdetben tanári irányítással, majd anélkül történjen. Az iskolai hálózatba a be- és kilépés már rutinszerűen történjen. A tanári felügyelet melletti önálló géphasználat feltétele, hogy más tantárgyak oktatásában is fel lehessen használni a számítógépet, egyszerű oktatóprogramok használata szaktanári segítség és jelenlét nélkül is megtörténjen.
A kooperatív és kollaboratív munka előkésztéseként a web és az IRC önálló használata legyen a cél. A kapcsolattartás minimális ismeretei közül a netikett alapjait, az emotikonok és a rövidítések használatát tanítsuk meg.
A Algoritmusok és adatok témakör oktatásához a LOGO nyelvet és programcsomagot javasolt. Bevezetőjeként itt is hétköznapi algoritmusok, térbeli tájékozódási képességet fejlesztő, egyszerű LOGO algoritmusok ismertetésével induljunk. E nyelv alkalmas a szekvenciális vezérlés, számlálós ciklusos programok értelmezésének oktatására is, rekurzív programok futtatására.
Az adatfeldolgozás megalapozására tantárgyi gyűjtőmunka az életkornak megfelelő folyóiratokból, könyvekből, a gyűjtött adatok célszerű elrendezése, csoportosítása és felhasználása segítséggel itt elkezdődhet. Ebbe a részbe már az iskolai könyvtárnak és az internet használatának is be lehet és kell kapcsolódnia. A személyi adatok gyűjtése, lejegyzése, sorba rendezése, a szám és szöveges adatok megkülönböztetése, a megfelelő információ kikeresése egy adathalmazból, az adatbiztonság, adatvédelem fontosságának ismerete is legyen része a tevékenységeknek, előkészítendő a későbbi adatkezelést.
A Szöveg, kép és zene rész oktatásához használhatunk speciális programot, de a LOGO környezet is megfelelő erre a célra. Az ábraszerkesztő- és a szövegszerkesztő-modulok az alapfogalmak megtanításához kiválóan alkalmasak. A szöveg karakter szintű formázása: betűtípus, betűméret, félkövér, dőlt és aláhúzott betűstílus beállítása mind szerepel, nem igényel szövegszerkesztő használatát. Hosszabb szöveg kezelésére nagyon nincs is szükség, ha mégis, akkor lehetőleg egy egyszerűbb és magyar nyelvű alkalmazást válasszunk erre a célra. Rajzok, ábrák készítésére alapalkalmazásokat vagy speciális, gyermekek számára készített programokat használjunk. A terület oktatásának a célja itt is a hazavihető, kézzel fogható termék előállítása legyen, például meghívó, plakát, vers, levél készítése. A félkész munka, illetve a különböző részállományok mentése és a nyomtatás segítséggel történhet még, de törekedjünk az egyre önállóbb munkavégzésre. A LOGO környezetek alkalmasak hanganyagok és képsorok lejátszására, készítésére. Ezen terület bemutatásához mindenféleképpen multimédia számítógépet kell használnunk, annak egységeit, eszközeit is mutassuk be párhuzamosan.
Ha megfelelő számú multimédia számítógéppel rendelkezünk, akkor készíthetünk egyszerű animációkat, hangállományokat, digitalizálhatunk zenét. Hasonlóan izgalmas lehet a letöltött weboldal különböző elemeinek mentése háttértárra, azok későbbi újrafeldolgozása. Ennek kapcsán ejtsünk szót a szerzői jogról, a törvény előírásairól, a szellemi munka védelméről.
A Könyvtárhasználat már megjelent az adatgyűjtés kapcsán, de saját területében is itt jelennek elsőként belépő tevékenységek. A megadott művek keresése, a tematikus gyűjtőmunka a könyvtár szabadpolcos állományában már cél. Különböző típusú és témájú dokumentumok formai, tartalmi, használati jellemzőinek megállapítása is tudatosuljon. A katalóguscédula értelmezése, tájékozódás a dokumentumokról szerző, cím és egyéb szempontok szerint a betűrendes leíró katalógus segítségével legyen belépő tevékenység. A könyveket és a sajtótermékeket hasonlítsuk össze információs szerepük szerint. Azonos műveket kereshetünk különböző ismerethordozókon. Utóbbi az adatkeresés hatékonysága szempontjából is érdekes.
A továbbhaladás feltételei
A 6. évfolyam végén szükséges továbbhaladási feltételrendszert megállapítani. Amennyiben a tanuló az itt felsorolt követelmények bármelyikét nem tudja teljesíteni, úgy informatikából nem léphet tovább. A tudásszint mérését a gyakorlati alkalmazás tudásának mérésére alapozzuk.
- A tanuló értse meg, hogy ugyanazt az ismeretet különféle jelekkel leírhatjuk.
- Legyen képes kezelni a billentyűzetet és az egeret.
- Legyen képes háttértárak és könyvtárak váltására, könyvtárba való belépésre, kilépésre és mozgásra a könyvtárfa szinteken.
- Legyen képes egyszerű hétköznapi, illetve térbeli tájékozódási képességet fejlesztő LOGO algoritmusokat értelmezni, illetve végrehajtani.
- Legyen képes ábrákat, rajzokat készíteni rajzoló programmal.
- Tudjon szöveget karakter szinten formázni és egyszerű dokumentumot készíteni.
- El tudjon igazodni az iskolai könyvtár szabadpolcos állományában.
- Legyen képes megkülönböztetni a főbb dokumentumtípusokat.
- Tudjon szerző és cím szerint dokumentumokat keresni a betűrendes leíró katalógusban.
Értékelési javaslatok
Direkt számonkérés itt már javasolt ugyan, de továbbra is domináljon a megfigyelés. A szakszókincs ismerete, a tevékenységek megnevezés alapján történő végrehajtása továbbra is ellenőrizhető így.
- Önálló számítógépes munka megfigyelése, eszközök helyes alkalmazások közben
- Jelek, piktogramok felismerése, jelentésük szóbeli megfogalmazása
- Számológép önálló használata a négy alapművelet esetében
- Multimédiaeszközök kezelése
- Infokommunikációs eszközök kezelése
- Tevékenységek szóbeli részelemekre bontása
- Utasítások megfelelő végrehajtása
- Egyszerű rajzos algoritmusok megvalósítása LOGO nyelven
- Szöveg- és ábraelemekből felépülő dokumentum készítése.
- Webböngésző kezelése, mentés, weblapnyomtatás
- Eligazodása könyvtárban, adott mű megtalálása, azonosítása
- Önálló keresés a katalógusban adott jellemzők alapján
- Segédkönyvek önálló kiválasztása
7-8. évfolyam
A NAT-ban a két évfolyamra közösen megfogalmazott fejlesztési feladatok szerepelnek, amelyek többségében már a középiskolai képzést alapozzák meg.
Fejlesztési feladatok
- Tájékozódás különböző informatikai környezetekben.
- A számítógép és perifériáinak kezelése felhasználói szinten.
- Az operációs rendszer és a fontos segédprogramok alapszolgáltatásainak bemutatása.
- Az informatikai eszközök működési elveinek bemutatása és használata.
- Szöveges-rajzos-táblázatos dokumentumok létrehozása, átalakítása, formázása.
- Multimédiás dokumentumok (szöveg, rajz, zene, fénykép, animáció, film) készítése.
- Elektronikus faliújságok, kirakati bemutatók készítése.
- A feladat megoldásához szükséges alkalmazói környezet kiválasztása.
- Az információ szemléltetését, értelmezését, vizsgálatát segítő eszközök, illetve módszerek megismerése.
- Adatok csoportosítása, értelmezése, azok grafikus ábrázolása, következtetések levonása.
- Az adatbázisokból, számítógépes hálózatból való információszerzés módjainak megismerése.
- A megtalált információ gyűjtése, értelmezése, feldolgozása.
- Tematikus térképek keresése az interneten.
- A problémák megoldásához szükséges informatikai eszközök és módszerek megismerése.
- Iskolához kapcsolódó problémák megoldása önálló, illetve irányított csoportmunkában (projekt).
- Adott feladat megoldásához algoritmuselemek, algoritmusok tervezése, megvalósítása és végrehajtása. Az algoritmikus absztrakció eszközei, a lépésenkénti finomítás elve.
- A problémamegoldás során szükséges adatok és az eredmény kapcsolata.
- Elemi és összetett adatok megkülönböztetése, kezelése.
- Feladatok megoldása fejlesztő rendszerrel.
- Véletlen jelenségek modelljeinek megismerése, a paramétermódosítás hatásainak megfigyelése.
- Hatékony, céltudatos információszerzés az internetről, információ elhelyezése az interneten.
- Infokommunikációs eszközzel egyéni információ küldése és fogadása, mobilkommunikációs eszközök.
- A hagyományos médiumok (könyv, folyóirat, rádió, zene, film, tévé) informatikai eszközöket alkalmazó lehetőségei, azok alkalmazása a megismerési folyamatban.
- Szerzői jogi alapfogalmak, a szabad felhasználás körébe tartozó adatok, dokumentumok példákon történő bemutatása.
- Az informatikai biztonság kérdéseinek, illetve az információnak a hitelessége.
- Az informatika emberi kapcsolatokra gyakorolt hatása példákkal: múlt és jelen.
- Az infokommunikációs világban kialakult alapvető viselkedési szabályok bemutatása példákon.
- Az iskolai könyvtár eszköztárának teljes körű és készségszintű használata. A könyvtártípusok, az elektronikus könyvtár lehetőségei és alkalmazása a tanulási folyamatban, a közhasznú tájékozódásban és a rekreációban.
- Keresési szempontok kifejezése a könyvtár kódrendszerével.
- Irányított forrás- és információkeresés a direkt és indirekt tájékoztató eszközöknek megfelelő keresési módszerek alkalmazásával.
- A tanulmányi problémának megfelelő médium kiválasztása és feldolgozása a forrásfelhasználás algoritmusának és etikai szabályainak alkalmazásával.
7. évfolyam
A javasolt heti óraszám 1,5 óra. A helyi óraszám felosztási során nem javasolt az óraszám felemelése 2 órára, csak akkor, ha más tantárgyakban való alkalmazást is ez az óraszám tartalmazza előre tervezetten. Ekkor a plusz 18 óra a szabadon felhasználható órákhoz kerüljön.
Javasolt órafelosztás

Témák	Új tananyag 
feldolgozása	Gyakorlás, helyi 
felhasználás	Összefoglalás, 
ellenőrzés, 
hiánypótlás	
Összóraszám	
Év eleji ismétlés			1	1	
Az informatika alapjai 	3	3	1	7	
Az operációs rendszer használata 	2	4	1	7	
Kommunikáció a hálózaton 	2	5	2	9	
Algoritmusok és adatok 	3	3	2	8	
Dokumentumkészítés számítógéppel 	4	8	2	16	
Könyvtárhasználat 	1	2	1	4	
Év végi ismétlés			3	3	
		
Témakör	Tartalom	
Az informatika alapjai 	A számítógép fő részei. 
Egészséges, ergonómiai szempontoknak megfelelő számítógépes munkakörnyezet. 
Számítástechnikai eszközök kezelése: háttértárak, nyomtatók, digitalizálók használata. 
A jelek csoportosítása. 
Információ, kód, jelhalmazok adatmennyisége. 
Adatátvitel, kommunikáció. 
A számítógépek története, Neumann-elv. 
Magyar tudósok szerepe az informatikai kultúra fejlődésében. 
A számítógépek alkalmazási területei a társadalomban.	
Az operációs rendszer használata 	Lemez formázása, használhatóságának ellenőrzése újraformázás nélkül. 
Könyvtárszerkezet kialakítása a háttértárolón. 
Kiválasztott állományok másolása, mozgatása, átnevezése, törlése. 
Vírus fogalma, hatása. 
Víruskereső indítása és üzenetei. 
Vírusterjedés megakadályozása. 
Tömörítés fogalma, célja, egyszerű tömörítési módok. 
Tömörített állomány tartalmának megtekintése, kiválasztott állományok kicsomagolása. 
Kiválasztott könyvtár tartalmának tömörítése. 
Multimédia oktatóprogramok, oktatási anyagok.	
Kommunikáció a hálózaton 	Az iskolai hálózat vázlatos felépítése, a szolgáltató és munkaállomások kapcsolata. 
Hálózatok csoportosítása összekötés és kiterjedtség szerint. 
A hálózati szolgáltatások kialakulásának rövid története. 
A hálózat használatának alapszabályai. 
Saját e-mail cím. 
Az elektronikus levelezés alapfunkcióinak használata: küldés, fogadás. 
Hasznos webhelyek. 
Tematikus és kulcsszavas keresők webhely-kereséshez. 
Csevegő program bemutatása.	
Algoritmusok és adatok 	Szöveg és kép számokká alakítása. 
Logaritmikus keresés algoritmusa. 
A kettes számrendszer és az átváltási algoritmusok. 
Algoritmus megadása élőbeszédben.	
Dokumentumkészítés számítógéppel 	Ábrák rajzolása, kész rajzok módosítása. 
Képek bevitele. 
A szövegegységek. 
Szöveg átrendezése, keresés, csere, helyesírás. 
A karakter-, bekezdés- és oldalformázás. 
Kisebb méretű dokumentum tervezése, szerkesztése. 
Szöveges és rajzos dokumentumok tervezése, az elkészítés szokásos menete. 
Weblapkészítés	
Könyvtárhasználat 	Kézikönyvtár: könyvtípusok, használati jellemzőik. 
Könyvtártípusok: nemzeti könyvtár, szak-, köz- és iskolai könyvtár.	
Fejlesztési követelmények, új tevékenységek
Az óraszám kényelmes ütemben való haladást tesz lehetővé. Ez az év adja az utolsó óraszámban is támogatott lehetőséget, hogy azonos szintre hozzuk a különböző előképzettségű tanulókat. Az ebben az évben oktatott tananyag nagy része már alapozás a számítástechnikai eszközök felépítésének, működésének megértéséhez.
Az informatika alapjai témakörben a személyi számítógép fő részeinek és működésüknek megértésén túl már az ergonómiai szempontok figyelembe vételével gyakorlott kezelésük is ismeret. Újdonság a további háttértárak, kiemelten a digitalizálók használata.
A klasszikus informatika területéről a különféle jelfajták gyűjtése, csoportosítása; az információ és adat megkülönböztetése, bináris kódok használata, különféle kommunikációs rendszerek, formák használata kerül elő.
A könyvtárhasználattal összecsengve a számítástechnika történetére vonatkozó adatok gyűjtése, rendszerezése a kialakulás kezdeteibe, míg a tájékozódás a mai hardvereszközök világában, az adatok gyűjtése a számítógép és a robotok alkalmazási területeiről a fejlesztési irányokat és a várható jövőt vetíti előre. Ez utóbbi tevékenységet tanári irányítással, az informatika tárgyú ismeretterjesztő könyveket, folyóiratokat, CD-ket vagy az internetet forrásként használva végezzük.
Az Operációs rendszer használata bővebben értelmezendő. Adattárak formázása, azon a kívánt könyvtárszerkezet kialakítása a formázás, létrehozás és törlés parancsok használatával. Egymásután és szórtan elhelyezkedő állományok kijelölése, azok másolása, mozgatása, átnevezése, törlése, egy ismert nevű állomány megkeresése adott háttértáron elsajátítandó kompetencia.
A tömörítők és a vírusirtók használatát is e részhez soroljuk. Ennek megfelelően a vírusok fajtái, a terjedésük elleni védekezések lehetőségei, vírusirtó futtatása, vírusok irtása tanári segítséggel forduljon elő. A hatékony munka elősegítése érdekében a tömörített állományok létrehozása, tömörített állományok megtekintése kibontása is legyen tényleges tevékenység.
A felsorolt tevékenységeket végezzük úgy, hogy az informatikai eszközök és szoftverek etikus használatával történjen.
A hálózat szolgáltatásai közül a levelezés legkésőbb itt lép be egy levelezőprogram használatával. A levél küldése, fogadása, a fő levélmezők funkciójának megismerése: a címzett, a tárgy és a saját másolat készítése ekkor már ténylegesen használt tevékenység. Az egyéni e-mail cím létrehozására használhatunk ingyenes, webalapú szolgáltatást is, nem kell feltétlenül iskolai levelező szervert üzemeltetni. Ebben az esetben viszont gondoljunk arra, hogy a kiválasztott levelezőrendszer tegye lehetővé az állományok csatolását és fogadását is. Különösen hasznos lehet - főleg ha már korábban is használtak levelező rendszereket és igény is van -, ha a levelezőrendszer testre szabásával, a beérkező levelek szűrésével is foglalkozunk.
A web használatával kapcsolatos ismereteket bővítjük a hálózati keresőgépek használatával, az egyszerű kulcsszavas és tematikus keresés módjának megismerésével és gyakorlásával. Különösen nagy hangsúlyt fektessünk a hasznos webhelyek önálló felkeresésére. Így például a magyar honlap, a MEK, a vasúti és egyéb közlekedési információ, a helyi önkormányzat oldalai, a diákok érdeklődési körébe tartozó oldalak, portálok szerepeljenek a közösen meglátogatottak között. A későbbi adatgyűjtés technikai előkészítése érdekében a letöltött weboldal egészének vagy részletének elmentése saját háttértárra vagy új állományba önálló tevékenység legyen, akár a vágólap használatával. Amennyiben még nem került sor rá, egy csevegő program használatát is mutassuk be.
Az algoritmusok és adatok témakör további alapozását és a már megszerzett ismeretek szinten tartását célozza ez a témakör. Az algoritmus megadása élőbeszéddel és mondatszerű leírása után a logaritmikus keresés algoritmusát ismerjék meg, valamint grafikával, szöveggel kapcsolatos programok futtatását végezzék. E tevékenységet támogassák ezeket megvalósító játékos programokkal.
A dokumentumkészítés számítógéppel témakör a képi adatok gyűjtésével, képek bevitelével, feldolgozásával, rendszerezésével foglalkozik. Ez utóbbi kapcsolódik az informatikai alapfogalmakhoz és a hardvereszközök - szkenner és nyomtató - kezeléséhez. Célirányosan oktatási anyagokhoz rajzok készítését is végezzük el. E terület rendszerezése most történjen meg. Az alapvető szövegegységek ismerete, kezelése, a vágólap rutinszerű használata (kivágás, másolás, beillesztés, mozgatás, törlés) mellett már a többféle formázást tartalmazó, egy-két oldalas dokumentumok készítése, mentése és nyomtatása a feladat. Mindezen tevékenységet a dokumentumkészítés lépéseinek betartásával végeztessük. A weblapkészítés során ugyan a HTML nyelvet használjuk, de ezt weblapszerkesztőkkel végezzük, stílusok használatával. Ez utóbbi a bekezdés- és betűformázások szerepének helyes rögzülését is segíti.
A könyvtárhasználat számos új ismeretet alapoz meg. A kézikönyvtár összetételének és tájékozódásban betöltött szerepének megismerése az egyik cél. A kézikönyvtár jellemző könyvtípusainak használata szaktárgyi feladatok megoldásában azonnal alkalmazható ismereteket ad. Az általános műveltséget bővíti a különböző típusú könyvtárak megismerése könyvtárlátogatással, illetve közvetett forrásokból. Kiemelt feladata a tájékozódás a korosztálynak készült informatika tárgyú lexikonok, ismeretterjesztő könyvek, folyóiratok körében.
A továbbhaladás feltételei
- A tanuló legyen képes a számítógép legfontosabb perifériáit kezelni.
- Tudjon tájékozódni a számítógép könyvtárstruktúrájában.
- Tudja használni a számítógép karbantartásához szükséges segédprogramok egyikét, illetve az operációs rendszer alapvető szolgáltatásait.
- Tudjon használni egy levelező programot.
- Tudja kezelni a webböngészőt.
- Tudja, hogy milyen könyvtípusok tartoznak a kézikönyvtárhoz.
- Tudjon információt keresni a segédkönyvekben (hagyományos és CD-s szótár, lexikon, enciklopédia).
- Tudja, hogy az iskolai könyvtáron kívül használhatja a közművelődési könyvtárat is.
- Tudja, hogy hazánk nemzeti könyvtára az Országos Széchényi Könyvtár.
Értékelési javaslatok
Direkt számonkérés javasolt, de továbbra is a helyes alkalmazáson legyen a fő hangsúly. A hardverrel és a szoftverrel kapcsolatos szakszókincs kialakulását feleltetés helyett inkább órai munkán kérjük számon felszólítások során.
- A számítógép fő részeinek használata, működési elveinek ismerete
- Hardverválasztás szempontjai, hirdetések értelmezése
- Rövidítések ismerete
- Háttértárak kezelése, karbantartása, vírusellenőrzése
- Gyakorlati védekezés vírus ellen „gyanús” állományok esetén
- Tömörített állomány kezelése: könyvtár betömörítése, tömörített állomány kicsomagolása
- Levelező kliens alapfunkcióinak használata, csatolás kezelése
- Önálló tematikus és kulcsszavas keresés
- Egyoldalas dokumentum elemeinek ismerete
- Szövegszerkesztés lépései
- Szöveg- és ábraelemekből felépülő webdokumentum önálló elkészítése alkalmazásssal
- Kettes számrendszer használata, átváltások algoritmusa
- Logaritmikus keresés algoritmusának alkalmazása
- Kézikönyvtár használata
- Könyvtártípusok ismerete
8. évfolyam
Az éves óraszám itt újra 37 óra, azaz heti egy órával tervezünk. Ez újfent elegendő az előírt ismeretek elsajátíttatásához. Ha a helyi lehetőségek engedik, az éves óraszámbővítést a gyakorlati alkalmazására fordítsuk, ne bővítsük újabb, életkorilag sem indokolt, a középiskolában majd úgyis oktatandó anyagrészekkel.
Javasolt órafelosztás

Témák	Új tananyag 
feldolgozása	Gyakorlás, helyi 
felhasználás	Összefoglalás, 
ellenőrzés, 
hiánypótlás	
Összóraszám	
Év eleji ismétlés			1	1	
Algoritmusok és adatok 	4	6	2	12	
Dokumentumkészítés számítógéppel 	3	4	2	9	
Az adatkezelés alapjai 	3	4	2	9	
Könyvtárhasználat 	2	1	1	4	
Év végi ismétlés			2	2	
		
Témakör	Tartalom	
Algoritmusok és adatok 	Algoritmusok készítése, leírása algoritmus-leíró nyelven. 
Algoritmusok kódolása a számítógép számára „érthető” egyszerű programozási nyelven. 
A lépésenkénti finomítás elve. 
Elemi és összetett adatok, egész és valós számok. 
Adatok sorozata.	
Dokumentumkészítés számítógéppel 	Levél, újságoldal, kérdőív, feladatlap készítése. 
Tabulátorok használata, táblázat készítése. 
Az internetről letöltött dokumentumok elhelyezése saját dokumentumban. 
Prezentációkészítés alapjai. 
Szerzői jog, felhasználói etika. 
Tantárgyi anyag készítése.	
Az adatkezelés alapjai 	Bevezetés a táblázatkezelésbe. 
Táblázatok használata a mindennapi életben. 
Adatok táblázatos formába rendezése, feldolgozása. 
Cella, sor, oszlop, hivatkozás, képlet. 
Alapdiagramok készítése táblázatból. 
Keresés meglévő adatbázisban.	
Könyvtár 
használat 	Tárgyi katalógusok: szakkatalógus, tárgyszó katalógus. 
A szellemi munka technikája 	
Fejlesztési követelmények, új tevékenységek
Az Algoritmusok és adatok témakör oktatását a LOGO ismeretekre alapozva oktassuk. Az új tevékenységek a szekvenciális és feltételes vezérlés, ciklusos programok értelmezése, kódolása, kipróbálása, az eljárások használata. Ezek egy része már a korábban is előkerült, de most tudatosítsuk ezek használatát. A példaként szereplő rendezések mellett egyszerű logikai és matematikai feladatok megoldása, és egy komplett játék kapcsán mutassuk be a program mint termék előállításának folyamatát. A különböző számtípusú adatok (egész-, valós), elemi és összetett adatok használata itt tudatosodjon hasonlóan először.
Az is elképzelhető, hogy a BASIC vagy a Pascal nyelvet használjunk a LOGO helyett. Utóbbi használata esetén viszont a helyben történő rendezési algoritmusokat ne valósítsuk meg programmal, hanem azokat manuálisan végeztessük el.
A szellemi munka technikájának ismeretében már hosszabb szöveget és képet is tartalmazó prezentációk készítését tűzzük ki feladatként. Az iskolai életben használatos dokumentumok készítése, kiselőadás vagy weboldal készítés továbbra is a feladat.
Az irodai alkalmazás csomagok ebben az életkorban nyújtanak először valódi élményt és alkalmazhatóak a napi gyakorlatban, illetve az oktatáshoz. Újdonság a szöveges dokumentumokban tabulátorok használata, a dokumentumok formai és tartalmi javítása, a helyesírás ellenőrzése, letöltött dokumentumok elhelyezése saját dokumentumban. A helyes felépítés, elrendezés alkalmazásának elsajátíttatásához használjunk kész sablonokat.
A javasolt felépítésben az irodai alkalmazások oktatása történhet egyéni vagy csoportos munka formájában is, valamely komplex probléma, feladat - például osztálykirándulás tervének, dokumentumainak elkészítése, osztálytörténet készítése - megoldása informatikai (szoftver, hardver) eszközök használatával, tanári irányítással. A megjelenítő felület lehet papír vagy web. A példán keresztül az alkalmazásokat áttekinthetjük és rendszerezhetjük is.
Az adatkezelés alapjait konkrét feladatok kapcsán mutassuk be. Az iskolai és a családi élettel kapcsolatos táblázatok készítése, az adatok táblázatos formában történő megjelenítése, előnyeinek bemutatása az egyik cél. A másik az adatok táblázatos formába rendezése, az adathalmazból következtetések megfogalmazása. Ugyancsak ezt célozza meg a kész táblázatból és diagramból az adatok között meglévő összefüggések kiolvasása, a táblázatok összetartozó adatainak, egyszerű összefüggéseinek felismerése. Ezt a táblázatkezelés alapfogalmainak (cella, sor, oszlop, hivatkozás, képlet) megismertetésével végezzük, több példán keresztül. A táblázatok számítógéppel történő létrehozása, módosítása - adatbevitel, mozgatás, másolás, törlés -, az elkészült munka tárolása, kinyomtatása, a táblázathoz diagram készítése új tevékenység. A bemutatás során különböző tantárgyakhoz kapcsolódó táblázatok megismerése, egyszerű tantárgyi feladatok megoldása táblázatkezelővel is megtörténhet.
A számítógépes adatbázis-kezelés nem ennek a korosztálynak szóló feladat. Viszont a tevékenység élményszerű kipróbálása, adatok gyűjtése, feldolgozása (házi, iskolai könyvtár; címlista nyilvántartása), keresés tantárgyi oktatóprogramok adatbázisaiban már most is végezhető, a használatos fogalmak, tevékenységek megismerhetők.
A könyvtárhasználat e munkát segíti és rendszerezi is egyben az eddigi ismereteket. A források keresése szaktárgyi feladatokhoz tárgyi katalógusok segítségével jól kapcsolható a webes keresésekhez, azok kiegészítése is. A keresett téma kifejezése tárgyszóval, illetve szakjelzettel - a keresés lépéseinek felismerése és gyakorlása - tevékenységek ismerete nélkül a tematikus és kulcsszavas keresés igen nehézkes. Legkésőbb most tudatosítsuk, hogy a hagyományos és a digitalizált könyvtár, valamint a web azonos szerepet tölt be, csak más adathordozókkal dolgozik, más megjelenési formát öltött.
Az irodai alkalmazások kapcsán már említett tevékenységként a könyvtár dokumentumainak vagy az internetnek a felhasználásával egyszerű informatikai téma feldolgozása, pontos megfogalmazása, problémafelvetés, forrásválasztás és -feldolgozás segítséggel, beszámoló készítése, hivatkozás forrásra tevékenységek, azaz röviden a szellemi munka technikája a fő anyag.
A továbbhaladás feltételei
- Ismerjen fel algoritmus-szerkezeteket (elágazás, ciklus).
- Tudjon néhány lépéses algoritmusokat alkotni.
- Készítsen (néhány utasításból álló) egyszerű algoritmusokat.
- Ismerje a számítógép fontosabb alkalmazási területeit és jelentőségét a mai társadalomban.
- Képes legyen többféle formázást tartalmazó dokumentumot készíteni.
- Minta alapján tudjon dokumentumot készíteni.
- Tudjon adatokat táblázatos formában megjeleníteni.
- Tudja, hogy a tárgyszó, illetve szakjelzet a könyv tartalmát fejezi ki.
- Tudjon a szakjelzet alapján a szabadpolcon ismeretterjesztő műveket keresni.
- Legyen képes - segítséggel - egyszerű keresési feladatokat megoldani a tárgyi katalógus felhasználásával.
Értékelési javaslatok
Direkt számonkérés javasolt, emellett jelenjen meg a csoportos munka értékelése is. A szakszókincs használatát és a tevékenységek megnevezését már kérjük számon, ne csak a végrehajtásukat.
- Tevékenységek szóbeli részelemekre bontása
- Összetett tevékenységek megértése
- Egyszerűbb algoritmusok mondatszerű és rajzos leírása
- Algoritmusok megvalósítása mondatszerű leírás alapján
- Egyszerű rendezési algoritmusok ismerete, bemutatása eszközökkel
- Szöveg- és ábraelemekből felépülő dokumentum önálló elkészítése.
- Adatelemek és táblázatelemek ismerete
- Adatok rendszerezett formában való megjelentetése
- Alkalmazói ismeretek integrált használata csoportos formában (projektmunka)
- Katalógusok önálló használata, keresés összetettebb szempontok szerint is.
- Idézés, forrásfelhasználás szabályainak ismerete
- Tantárgyi prezentáció készítése
ÉLETVITEL ÉS GYAKORLATI ISMERETEK
5-8. évfolyam
Bevezetés
Kapcsolat NAT követelményeivel
A tanterv magában foglalja mindazokat a követelményeket, amelyeket a NAT előír, többlet követelményeket nem tartalmaz.
Célok és feladatok
- A tantárgy tanításának fő célja, hogy olyan ismereteket adjon, melyek megalapozzák a tanulókban a technikának és a technológiáknak, mint a modern civilizáció lényeges tényezőinek ismeretét, az azok iránti érdeklődést. Életkori sajátosságukhoz igazodva és azok elemeit felhasználva így sokoldalú kapcsolatba kerülnek a mesterséges környezettel, mind a megfigyelés, mind pedig a gyakorlati tevékenységen keresztül.
- A modellezéssel késztesse a tanulókat a promblémaközpontúságra, a rugalmas gondolkodásra, a kreativitásra, fejlessze a munkamorált, finomítsa a mozdulataikat.
- A technikai rendszerek segítségével, célirányos megfigyeléseket hajtva végre, folyamatában figyelhetik meg és elemezik a technikai problémákat.
- Mindezekkel együtt lássák be a tanulók a technika fejlődés fontosságát, de annak a lehetséges környezetromboló hatásait, így jussanak el a fenntartható fejlődés alternatívájához.
- A széleskörű ismeret- és tevékenységkínálat segítse hozzá a tanulókat egyéni adottságaik, képességeik, érdeklődésük fejlesztéséhez, reális önismeretük alakulásához.
- A tanulók legyenek képesek életmódjukban megvalósítani a társadalmilag elfogadott együttélési és viselkedési normákat. Életmódjuk egészséges legyen, vállalják önmagukat, igényeljék önmaguk fejlesztését. Érzelmi életük egyensúlyban tartására törekedjenek, egészségesen dolgozzák fel sikereiket, kudarcaikat, képesek legyenek szorongásaikat feloldani!
- Neveljen és képességeiknek megfelelő optimális teljesítményre való törekvésre szoktassa őket.
- A tantárgy lehetőséget ad, a közlekedési morál javítására, a közlekedési eszközök fejlődésének és szerepének megfigyelésére a mindennapi életben.
- A technika történetének tanulmányozásán keresztül ismertessük meg a tanulókat a feltalálókkal, tudósokkal és a technikai fejlődést jelentősen befolyásoló találmányaikkal.
- A modellezés, a háztartási ismeretek elsajátítása adjon alkalmat arra is, hogy segítsük pályaválasztásukat, folyamatosan bővítsék ismereteiket a választott szakmáról, ismerjék meg önmagukat, önállóan is fejlesszék képességeiket.
- A természetes anyagok megismerése mellett a népművészet elemeinek felhasználásával fejlesztjük kreativitásukat.
- A tantárgy a következő kiemelt célok elérését teszik lehetővé:
- az alkalmazkodó képesség fejlesztése, alkalmazkodás a természetes és a mesterséges környezethez;
- a tanulók sokoldalú harmonikus fejlesztése;
- elemi szinten a kézügyesség fejlesztése, a szűkebb élettér (család, lakás, iskola, lakóhely) technikai környezetének vizsgálata, megismerése;
- gyakorlati tevékenységeken keresztül a technikai műveltség megalapozása;
- a technikai rendszereket felépítő anyagok főbb tulajdonságainak megismerése, anyagok átalakítása, működési elvek megismerése;
- önálló problémamegoldásra törekvés, rugalmas gondolkodásra nevelés;
- a háztartási ismereteken keresztül az önállóságra törekvés, a célszerű, eredményes és takarékos gazdálkodás, a kiegészítő jövedelemszerzés lehetőségeinek megláttatása, igényének felébresztése.
- A megismert szakmák tartalmának, követelményeinek tisztázása alapján pályaorientáció
- A családi életre való felkészítés és a napi feladatok gyakorlása.
- Segítsen megismerni a Föld globális problémáit és az egészséges életmód technikáját.
Általános fejlesztési feladatok
Készségek:
A tantárgy tanulása során, a tevékenység és munka megtervezésekor, végzése során, annak értékelésekor javul a tanulók beszéd- és kifejezőkészsége. A rendszerszemléletű gondolkodás kialakításával a logikai készség fejlődik. A műszaki ábrázolás és kommunikáció a tanulók, logikai és rajzolási készségét, képolvasási, a tervek megvalósítása, a munkadarab vagy rendszer elkészítése a manuális készséget fejleszti.
Képességek:
A szükséglet és lehetőség összevetése, a tervezés és a munka elvégzése a tanuló koncentráló, problémamegoldó, alkotó, becslési, döntési, elemző, szintetizáló, rendszerező és összpontosító képességének fejlesztése mellett növeli a kreativitást, a kézügyességet és a pontosságra való igényt, továbbá elősegíti a jó térlátást, a tájékozódást a térben és a síkon. A tevékenység értékelése pedig a helyes önértékelés képességének kialakulását támogatja, kialakítja az önellenőrzés igényét.
Követelmény
Részletes kifejtése az egyes évfolyamok szintjén találhatók.
Tartalom
Részletes kifejtése az egyes évfolyamok szintjén.
Értékelés
1-4. évfolyamon
Az értékelés szempontjai:
- Pontos, tiszta munka.
- Anyagok és munkaeszközök helyes, szakszerű, balesetmentes használata.
- Népművészeti elemek, motívumok alkalmazása.
- Ötletesség, önálló munkavégzés a megadott területen.
- Környezetének rendbetétele, eszközökre való vigyázás.
- Feladatlapok, tesztlapok.
5-6. évfolyamon
Az értékelés szempontjai:
- Rajzos ábrázolás milliméteres pontossággal, tisztaság, áttekinthetőség.
- Modellek kidolgozottsága, félkész termékek alkalmazása, működőképesség.
- Önálló balesetmentes munkavégzés.
7-8. évfolyamon
Az értékelés szempontjai:
- Áttekinthető, helyes szabványrajzok.
- Pontos, tiszta munkára törekvés.
- Szerelési, modellezési biztonság.
- Aktív részvétel a tanulást segítő munkákban.
- Balesetmentes szerszámhasználat.
- Kitartó, egyenletes munkavégzés, munkaszervezés.
- Az elméleti anyagból tesztlapok, totók.
9-10. évfolyamon
Az értékelés szempontjai:
- A szerelt modellek működőképessége.
- Műszaki rajz készítése, olvasása.
- Tesztlapok.
Feltételek
1-4. évfolyamon
- Hurkapálcák, lécek, falapok, építőkockák, dobozok, textil anyagok, fonalak, gyurma, agyag, mérőeszközök a tanulók számától függő mennyiségben.
- Kézügyességet fejlesztő szakkönyvek.
- Technikai érdekességeket bemutató szakkönyvek, lexikonok.
- A tanteremben bemutató a gyűjtött természetes anyagokból (gesztenye, makk, dió, falevelek, nád, sás, gyékény, csuhé stb.).
5-6. évfolyamon
- Fa, műanyagok, ezek feldolgozásához szükséges szerszámok.
- Bőr, műbőr. Kerékpár és szerelőkészletek.
- Szakkönyvek, lexikonok, technikatörténeti szakkönyvek.
- Szaporítóládák.
7-8. évfolyamon
- Műszaki rajzlap, vonalzók, kihúzók.
- Fémek, fémeket vizsgáló eszközök.
- Szerelőkészletek, motormodellek, segédmotor-kerékpár.
- Tankonyha
- Lexikonok, segédkönyvek, barkácskönyvek, háztartáskönyv.
9-10. évfolyamon
- Áramkörök, szerelődoboz, segédmotor-kerékpár.
- Lexikonok, videofilmek, demonstrációs eszközök.
- Tankonyha.
A tantárgy javasolt időkerete
Évfolyam	1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	
Heti óraszám:	1	1	1	1	1	1	1,5	1	1,5	1	
Éves óraszám:	37	37	37	37	37	37	55	37	55	37	
Új anyag feldolgozása											
Ebből modellezés	26	26	26	26	10	10	10	8	10	6	
Technikatörténet és információs kultúra					10	10	18	10	12	10	
Háztartástan és egészségkultúra	4	4	4	4	10	10	14	10	14	10	
Közlekedéskultúra	2	2	2	2	2	2	5	4	8	4	
Összefoglalás, rendszerezés, ellenőrzés	2	2	2	2	3	3	4	3	4	3	
Év végi rendszerezés	1	1	1	1	1	1	2	1	2	3	
Szabad időkeret	2	2	2	2	1	1	2	1	4	1	
Életvitel és gyakorlati ismeretek 
5. évfolyam
Óraszám:
Tanítási ciklus 1 óra / 1 hét
Cél
- A technikai műveltség továbbfejlesztése.
- A műszaki rajz elemeinek megismerése, alkalmazása.
- A térszemlélet fejlesztése.
- Modellkészítés, a valóság és modell összehasonlítása.
- A természetben található alapanyagoknak és használati lehetőségeiknek megismertetése.
- Alapvető megmunkálási műveletek megtanítása.
- Konkrét tárgyak elemezése a probléma szempontjából.
- Technikai problémák felismertetése.
- A technikai rendszerek modelleken keresztül történő vizsgálati módszerének megalapozása.
- A rendszerszemlélet megalapozása.
- Tervszerű munkavégzés kialakítása.
- Anyag, forma, rendeltetés és esztétika összefüggéseinek megláttatása.
- A technikai és társadalmi fejlődés összefüggésének megismertetése.
- A nagyobb települések közlekedési ismeretei, táblák, rendőr stb. jelzéseinek megismerése, betartása.
- A családi élet, szükségletek, életfeltételek számbavétele, a ruházkodással kapcsolatos ismeretek rendszerezése.
- Népi hagyományok tiszteletének erősítése.
- Épített környezetünk emberhez igazodó tudatos formálásának felismertetése.
- A technikai és a társadalmi fejlődés kölcsönhatásának felismertetése a technikatörténeti áttekintés során.
- Manuális készség fejlesztése.
Tananyag, témakör, fogalmi tartalom	Fejlesztési feladatok	
Munkakultúra	
Anyagvizsgálatok egyszerű módszerei. 
Az anyagok csoportosítása. 
Természetes anyagok. pl.: fa, az agyag, a kő. 
Feldolgozott (átalakított) anyagok, pl. a textil, az üveg, a fémek, a műanyagok. 
Az anyagok érzékelhető tulajdonságai, az egyszerű anyagi tulajdonságok megismerése. 
Az anyagok formálhatósága, alakíthatósága, felhasználása. 
Egyszerű tervek, vázlatrajzok készítése. 
Adott terv megvalósítása rajz alapján. 
Algoritmusok alkalmazása. 
Egyszerű, megvalósítható tervek készítése a gyakorlati tevékenységekhez. 
A tervezés folyamata. 
A funkció, forma és esztétikum szerinti tervezés. 
Mérés. 
Mérés milliméter pontossággal, a mérési eredmények följegyzése. 
A mérés és a méretek pontosságának szerepe a technikában. 
A méretmegadás elemei, becslés, mérés, méretjelölés. 
Méretek és elrendezés leolvasása egyszerű műszaki rajzokról. 
A műszaki rajz, jelképei, rajzjelek. 
Az elrendezés szabályai. 
A textilanyagok egyszerű vizsgálati módszerei, pl. ismeretlen anyagok megnevezése egyszerű érzékszervi tapasztalás után.	Lássa be a műveleti sorrend fontosságát. 
Az anyagok sokféleségének bemutatása. 
Tudja, hogy az anyagok tulajdonságai meghatározzák felhasználhatóságukat. 

Tervszerűen végezze munkáját. 
Használja helyesen a szükséges eszközöket. 
Ügyeljen a pontos munkavégzésre. 
Lássa be a szabványosság, szabványosítás jelentőségét. 
Közvetlen tapasztalataiból (a természetes anyagok) általánosításokat következtetéseket legyen képes levonni. 
Ismerje, a legfontosabb műszaki rajzi elemeket, alkalmazásukban szerezzen jártasságot. 
Legyen képes milliméter pontosságú mérésre, jegyezze azt le.	
Termeléskultúra	
Egyszerű technikai rendszerek felépítése. 
Technikai rendszerek mint anyag, energia információ transzformátorok. 
Hír, jel, adat, információ, ezek továbbításának, tárolásának legfontosabb módjai, lehetőségei, kialakulásuk történetük.(rádió, televízió, telefon, fax, számítógépes rendszerek). 
Építészet fejlődése, fa, kő felhasználása. 
Népi építészet. 
A technikai rendszerek működésének értelmezése. 
Vizsgálatok adott szempontok szerint, pl. egy gépkocsi a biztonságos működés szempontjából. 
A rendszerek működéséhez energiára van szükség. 
A közlekedési eszközök kialakulásának történeti áttekintése és működésük modellezése.	Alakuljon ki a tanuló rendszerszemlélete. 
Láss be az információ jelentőségét napjainkban. 
Az információ szerepe életünkben. 
Ismerje a régmúlt és a jelenkor emberének életformája közötti eltérést. 
Lássa be az energia szerepét életünkben és a technikai rendszerekben. 
Tudja a fejlődésnek vannak kedvezőtlen hatásai is.	
Háztartáskultúra	
A szálasanyagok feldolgozása, szövés, hímzés, csomózás. 
A ruhaneműk célszerű használata, gondozása. 
Textíliák és szerepük. A textilanyagok egyszerű vizsgálati módszerei. A textilnyersanyagok csoportosítása. A növényi, állati eredetű és mesterséges szálasanyagok. 
Érdekességek a ruházkodás és a divat történetéből. A textíliák lakásban betöltött funkcióinak felsorolása. 
A háztartási munka megszervezése.	Kézügyesség fejlesztése. 
Lássa be, a takarékosság egyben környezetvédelem is. 
A háztartás a család közös feladata. 
Ismerje a legfontosabb textilfajtákat, azok alkalmazhatóságát. 
Tudja: a divat nem mindig hordozza a célszerűséget és nem mindig szolgálja az egészség megőrzését.	
Környezetkultúra	
Az ember és környezete, természetes és mesterséges - élő és élettelen környezete. 
Az állatok és az ember eszközhasználata. 
Az ember környezetátalakító tevékenysége. 
A mesterséges környezet. 
Konkrét tárgy vagy technikai rendszer vizsgálata rendeltetés, célszerűség, szerkezet, tulajdonság és forma szempontjából. Megfigyelések, alapján szerzett ismeretek összegyűjtése, leírása, rendszerezése. Épített tér és környezet 
Egyszerű tárgyak, szerkezetek megalkotásának tervszerű előkészítése és kivitelezése. 
A környezet esztétikus kialakításának és a környezetkímélő lakásépítésnek bemutatása, pl. kiskert tervezésével. 
A kertek, a parkok és a szobanövények szerepének bemutatása, pl. egy háznak és udvarának berendezésével. 
A természetes és az emberi alkotással létrehozott terek, formák és térképző elemek esztétikai és ergonómiai követelményei. 
A harmónia és az esztétikus környezet kialakítása. 
A lakóházak jellemzői, építési módok változása. A falu és a város. A lakóhely.	Ismerjen analógiákat és eltérések az ember és az állatvilág között. 
Ismerje az ember természetátalakító tevékenységét, romboló hatásának következményeit. 
Az esztétikai igény fejlesztése. 
Tudjon megfigyelésekből, következtetéseket levonni. 
Ismerje a funkció-forma-anyag egységét. 
A élő és élettelen díszítők szerepe életünkben. 
Harmónia a testben-lélekben-környezetben.	
Közlekedéskultúra	
Példák fölsorolása a közlekedés szabályozásának és a szabályok betartásának szükségességére. 
A járműhasználattal járó veszélyhelyzetek megelőzése. 
A kerékpáros közlekedés gyakorlása. A kerékpár karbantartása. 
Az utazással kapcsolatos helyes magatartásformák elsajátítása. A közlekedés rendszere. A közlekedési rendszer részei. A közlekedés és szállítás eszközei 
Gyalogos közlekedés településeken. A városi és vidéki gyalogos közlekedés sajátosságai. 
A tömegközlekedés. A tömegközlekedés szabályai. A tömegközlekedés levegőszennyező hatásai. A környezetszennyezés elkerülésének lehetőségei. 
A kerékpár története. Kerékpáros közlekedés. A kerékpáros közlekedés szabályai. Elsősegélynyújtás balesetnél.	Lássa be: a közlekedés felelősség. 
Ismerje, tartsa be az udvariasság, emberi együttélés írott és íratlan szabályait a közlekedésben (is). 
Ismerje, lehetőségeihez mérten használja a környezetkímélőbb közlekedési módokat. 
Ismerje felelősségét, kötelességeit balesetek esetén.	
Gazdálkodáskultúra	
Az árak ismerete és összehasonlítása. Az anyagi lehetőségek fölmérése. A zsebpénz beosztása.	Lássa be az ésszerű takarékosság szükségességét. 	
Egészségkultúra	
Egészséges táplálkozási szokások bemutatása. 
A korszerű, környezetkímélő konyhai tevékenységek gyakoroltatása. Az egészséges táplálkozás. Az élelmiszerek alkotórészei. 
A korszerű konyha. Edények és konyhaeszközök. A konyha tisztasága. A háztartási hulladékok kezelése. 
A magyar konyha jellegzetességei.	Tudja az egészség a legfontosabb érték. 
Tapasztalja meg, finom is lehet, ami egészséges. 
Tudja, mi a higiéné szerepe a betegségek megelőzésében. 
Legyen büszke étkezési kultúránk, sajátságaink közül a helyesekre.	
Biztonságkultúra	

A gépkocsi legfontosabb biztonsági berendezései. 

A kerékpár biztonsági felszerelései. 

A kerékpáros közlekedés veszélyforrásai, a balesetek megelőzésének lehetőségei. 
Lakóhelyünk veszélyeztetettsége. 
Helyes magatartásformák. 
A bányászat és az, ipari veszélyei.	Legyen képes a szükséges eszközök balesetmentes használatára. 
Tudja megnevezni a gépkocsi legfontosabb biztonsági berendezéseit. 
Tudja helyesen ellenőrizni és működtetni a kerékpár biztonsági berendezéseit. 
Ismerje a kerékpáros közlekedés során a balesetek megelőzésének lehetőségeit. 
Ismerje lakóhelyének legfontosabb veszélyforrásokat, tudja azok elkerülésének lehetőségeit.	
Fogyasztói kultúra	
A divat hatása az öltözködésünkre.	
Szabadidő-kultúra	
Audiovizuális eszközök szerepe a szabadidő eltöltésében.	Legyen ötlete TV, más technikai eszközöket helyettesítő szabadidős tevékenységekre.	
Információs kultúra	
A hír, a jel és az információ fogalmak megkülönböztetése és használata. A tömegkommunikációs eszközök, pl. televízió, rádió, telefon használata.	Lássa be, hogy az információ érték. A tömegkommunikációs eszközöket próbálja életkorának megfelelően helyesen használni.	
Pályaorientáció	
Az említett szakmák hivatások megismerése. 
(más pontokkal együtt tárgyalva)		
Követelmény
- Tervek, vázlatok készítése.
- Anyagvizsgálatok elemi módszereinek ismerete.
- Modellek, makettek készítése természetes anyagokból.
- Különböztesse meg a modell és a makett alkalmazásának feltételeit.
- A probléma megoldásainak lehetséges módjai közül tanári irányítással, elemzés útján válassza ki a konkrét helyzetben a megfelelőt.
- Alkalmazza a szabványos vonalfajták és jelek közül a vastag folyamatos vonalat, a vékony folyamatos vonalat, a vékony szaggatott vonalat, a vékony pontvonalat, a vékony kétpontvonalat, a sugár, az átmérő jelét.
- Azonosítsa a környezetében történetileg kialakult jellemző díszítő szokásokat (szalmafonás, beregi keresztszemes hímzés, paszabi szőttes), hagyományos mesterségek produktumait (vesszőkosár, teknő, gyékényszőnyeg).
- Tartsa be a műveleti sorrendet.
- Alkalmazkodjon a megtervezett munkamegosztáshoz.
- Mondjon példát a társadalmi és technikai fejlődés összefüggéseire.
- Nevezze meg a építkezés és a közlekedés fejlődésesének fontos lépéseit.
- Csoportosítsa a lakás berendezéseit használhatóság szempontjából.
- Öltésfajták célszerű alkalmazása, legfontosabb technikák elsajátítása.
- Biztonságos közlekedés gyalogosan, kerékpáron.
- Következetes, rendszeres testápolás.
Életvitel és gyakorlati ismeretek 
6. évfolyam
Óraszám:
Tanítási ciklus 1 óra / 1 hét
Cél
- Fejlesszék elméleti és gyakorlati ismereteiket az alábbi területeken.
- A műszaki rajz ismereteinek továbbfejlesztése.
- A mesterséges anyagok, szerepük a mai életben.
- A modellezésen keresztül ismerjék fel az ember és gép kapcsolatát.
- A közlekedési eszközök alapvető működésének megismerésével gyakorlatilag sajátítsák el pl. a kerékpár karbantartását.
- Az otthon tisztántartása, környezetbarát tisztítószerek alkalmazása stb. fejlessze környezetbarát szemléletüket.
- A műszaki kommunikáció nyelvének (műszaki rajz) elsajátíttatása.
- Anyag, szerkezet, funkció összefüggéseinek megláttatása.
- Munkaszervezési szokások kialakítása.
- Természetes és mesterséges alapanyagok, tulajdonságaik vizsgálati lehetőségeinek és megmunkálásuknak a megismertetése.
- Kerékpáros közlekedés szabályainak elsajátíttatása.
- A mérési pontosság fejlesztése.
- A technikai problémamegoldó képesség fejlesztése, gyakorlati problémák megoldásával.
- A tervszerű munkavégzés előnyeinek megláttatása. A fa, a műanyagok és a fémek tulajdonságainak, használatának megismertetése.
- Anyag, szerkezet, funkció összefüggéseinek bemutatása.
- Kooperatív munkavégzés kialakítása.
- Felismertetni a technikai fejlődés és a környezetvédelem összehangolásának fontosságát.
- A tervezés szükségszerűségének megláttatása, és módszerének elsajátíttatása. A modellezés szerepének és jelentőségének tudatosítása.
- Modellszemlélet kialakítása.
- A technikai rendszerek esztétikai és ergonómiai követelményeinek megismertetése.
- A forma fontosságának beláttatása használhatóság szempontjából.
- A közlőművek szerelésének, számításainak elsajátíttatása.
- A manuális készség fejlesztése.
- Közlekedési helyzetek helyes értékelésének kialakítása.
- Utazás tervezésének ismertetése.
Tananyag, témakör, fogalmi tartalom	Fejlesztési feladatok	
Munkakultúra	
Újabb tapasztalatok szerzése az anyagok tulajdonságairól. 
A fémek vizsgálata, pl. hajlíthatóság, szilárdság, forgácsolhatóság, keménység szempontjából. 
Az anyagok fizikai vizsgálata. 
Az anyagok megmunkálása. 
Technikai összefüggések meglátása az ábrából. Munkaterv készítése segítséggel. 
Gépek és részrendszereik modellezése. 
Tervezés és vázlatrajz készítése. 
A feladat megoldásának algoritmusa a tervezéstől a megvalósulásig. 
A méretmegadás helyes alkalmazása. 
Tárgyak különböző méretarányban való rajzolása. 
A mérés pontossága, méretarányok. 
A mérési pontosság jelentősége a technikában. 
A vetületi ábrák értelmezése, tárgyak fölismerése vetületek alapján. 
Egyszerű műszaki rajz készítése a műveleti algoritmus betartásával. 
Rajzok értelmezése, műszaki rajz készítése. Műszaki rajzi szabványok. 
Vetületi ábrázolás, axonometria.	Szerezzen jártasságot az egyszerű anyagvizsgálati módszerekben. 

Rendszerszemlélet kialakítása. 
Tudja, minden technológia algoritmizálható. 
Ismerje a méretarányt, szerezzen jártasságot a nagyított, kicsinyített vetületi ábrázolásban. 
Tudja munkáját tervszerűen, csoportban végezni. 	
Termeléskultúra	
Az energia. 
A rendszerfogalom és a rendszerek működésének fokozatos megértése. Példák fölsorolása, hogy a (természetes vagy mesterséges) rendszerek működéséhez mindig energiára van szükség. 
Változás és változtatás. 
Anyagkiválasztás tulajdonság és funkció összefüggésének alapján, az előnyök és a hátrányok mérlegelése. Az anyagok helyettesíthetősége. 
A technikai rendszer folyamatai, a folyamatok energiaigénye. 
A technológia fogalma. 
Nyersanyag és alapanyag. 
Ásványi és más energiahordozók. 
Hulladék és melléktermék. 
A kerékpár, mint technikai rendszer elemzése. 
A gép, mint technikai rendszer. 
Gépsorok, géprendszerek. 
A szabvány szerepe a technikában.	Tudjon példákat mondani természetes és mesterséges rendszerekre. 
Tudja alkalmazni a tulajdonság-funkció összefüggését. 
Ismerjék a gyártási technológia alapfolyamatát, a szabványok rendszerét.	
Háztartáskultúra	
Egyszerű konyhatechnikai eszközök, egyszerűbb gépek használata. Az esztétikus terítés szabályainak gyakorlása. 
Ételkészítési gyakorlatok pl. főzés, párolás. 
A tápanyagszükséglet, az energiaszükséglet és az életmód összefüggései. 
A ruhaneműk egyszerű gondozása, rendben tartása. Hagyományos és korszerű textilkészítési eljárások, textíliák javítása, ápolása.	Tudják, hogyan kell teríteni, ismerjék a legfontosabb konyhatechnikai eljárásokat, a ruházat karbantartásának módjait.	
Környezetkultúra	
A természeti folyamatok megfigyelése, pl. mozgás, változás, élet és pusztulás. 
Szobanövények nevelése vagy kertművelés. 
A környezet rendszeres tisztántartása. 

A természetes rendszerek és folyamataik, a természet törvényei. 
Az ember védekezése a környezet kellemetlen hatásai ellen. 
A technikai környezet körültekintő, gondos felhasználása. 
Változtatás a legkisebb környezeti kár okozásával. 
Gazdálkodás a természeti erőforrásokkal. 
Gazdaságos, környezet-kímélő tevékenységsor tervezése és alkalmazása. 
A bányászat és hatásai a környezetre. 
A környezetszennyezés megelőzése, környezetkímélő technológiák. 
Makett és modell szerepének megismerése a környezetformálásban. Lakás modellezése, makett készítése. 
Anyag, forma, stabilitás, egyensúly és elrendezés, mint lakberendezési szempontok alkalmazása egy lakás berendezésének példájában. 
A lakás jellemzői, funkciói, belső terei, a részek kapcsolatai. A lakás és környezete. 
Energiatakarékos lakások. 
Kiegyensúlyozott, harmonikus környezet kialakítása ápolása és karbantartása. 
A lakás és az iskola otthonossá tétele. 
Szép téralakítás és gazdaságos térkihasználás. 
A környezetalakítás fontossága. 
Összefüggés a környezet és a közérzet között. 
Bútortörténet. A bútorok díszítése. Az egészséges bútorok megismerése. 
Szelektív hulladékgyűjtés az iskolában. 
Beszélgetés a szelektív hulladékgyűjtés feltételeiről és lehetőségeiről. A háztartási hulladékok szelektív gyűjtése. 
A háztartási munkák fajtái. Háztartási munkamegosztás.	Példákkal támasszák alá természeti erőforrásokkal való helyes gazdálkodást, illetve a környezetei károkat. 
Gyűjtsék szelektív módon a hulladékot az iskolában. 
Meg tudják különböztetni a modellt és a makettet. 
Készítsenek lakás modellt, indokolják elképzelésüket. 
Ismerjék a leggyakoribb lakástípusokat, vessék össze azok előnyös, hátrányos jellemzőit.	
Közlekedéskultúra	
A közúti közlekedés kialakulása. 
Kerékpáros közlekedés főúton. 
A kerékpár működése és állapota. 
Felelősség a közlekedésben.	Az üzembiztos kerékpár.	
Gazdálkodáskultúra	
A bevétel és kiadás tervezési módjai. A család gazdálkodásának belső összefüggései.		
Egészségkultúra	
Sebellátás, elsősegélynyújtás.	Ismerje az alapvető sebellátási módokat.	
Biztonságkultúra	

A balesetmegelőző magatartás gyakorlása, elsajátítása a közlekedésben. 

Az elektromos áram veszélyei.	Legyen képes a szükséges eszközök balesetmentes használatára. 
Tudjon példákat mondani a természeti erőforrásokkal való helyes gazdálkodásra. 
Alkalmazzák a biztonságos kerékpáros közlekedést lakóhelyükön. 

Tudja az elektromos áram használatának elemi szabályait.	
Fogyasztói kultúra	
Étkezési szokásaink és a reklámok. A csomagolt élelmiszerek összetétele.		
Szabadidő-kultúra	
(más pontokkal együtt tárgyalva)		
Információs kultúra	
Vezérlés és szabályozás modellezése. Egyszerű rendszerek készítése az irányítási formák bemutatására. 
A gépek irányítása. Vezérlés és szabályozás 
A jelek világa. Jelrendszer és információ. 
Elektromos áram. Alapáramkörök. 
Logikai áramkörök. 
A számítógép részei. Számítógépes kapcsolatok. 
A hír, a jel, a jelrendszer és az információ fogalmak használata. 
Az információtárolás és továbbítás eszközeinek megismerése, gyakorlati működtetésük. 
Logikus, algoritmikus gondolkodás használata.	Ismerje az alap logikai áramköröket, tudja azokat rajban megjeleníteni, összeállítani. 
Szerezzen jártasságot egyszerű algoritmusok készítésében. 

Ismerje a számítógép alapvető felépítését, a részek funkcióit.	
Pályaorientáció	
Az említett szakmák, hivatások megismerése. 
(más pontokkal együtt tárgyalva)		
Követelmény
- Egyszerű vázlatrajz önálló készítése.
- Mérés milliméter pontossággal.
- Műszaki rajz olvasása, vetületi ábrák értelmezése.
- Természetes anyagok felhasználásával hasznos tárgyak készítése.
- Az anyagok alapvető tulajdonságainak ismerete.
- Anyagok újrahasznosítása, takarékos anyaghasználat.
- A szerszámok célszerű és balesetmentes használata.
- A közlekedési eszközök működésének alapvető ismerete, erőátvitelek.
- A fát megmunkáló szerszámok ismerete.
- Környezetünk tárgyainak célszerű használata.
- Lakókörnyezetünkben esztétikai igényesség, a lakótér célszerű használata.
- A kerékpár biztonságos felszerelése, használata, karbantartása.
- A közlekedési szabályok ismerete, használata a gyakorlatban.
- Szobai dísznövények gondozása, egyszerű szaporítás.
- Tudja kiemelni a vizsgált tárgy adott szempontból lényeges tulajdonságait.
- Alkalmazza a tanult szabványos műszaki rajzi elemeket.
- Értékelje a különbséget a környezetkárosító fakitermelés és a tervszerű erdőgazdálkodás között.
- Ismerjen fel 2-2 keményfát (akác, dió) és puhafát (fenyő, nyár).
- Rendezzen sorba négy ismeretlen famintát keménységük szerint vizsgálat segítségével.
- Különböztesse meg a rétegelt lemezt és a forgácslapot.
- Állítson össze és írjon le egyszerű műveleti sorrendet.
- Ismerje fel a néhány gyakoribb műanyagot.
- Mutasson rá a hulladék-felhasználás fontosságára a műanyagok esetében.
- Működjön együtt a csoport tagjaival munka közben.
- Bizonyítsa be a technikai és társadalmi fejlődés kölcsönhatását konkrét példákkal alátámasztva.
- Ítélje meg környezetének használati tárgyait ergonómiai szempontból (szék, tanulói asztal, táska).
- Építsen adott paramétereknek megfelelő közlőművet (adott a fogak száma, illetve az átmérő).
- Számítsa ki az áttételt.
- Határozza meg az áttétel típusát (lassító, gyorsító).
- Mondjon példát a közlőművek gyakorlati alkalmazására.
- Ugyanannak a technikai rendszernek írja le a modelljét és a makettjét (gépkocsi).
- Alkalmazza a KRESZ előírásait a közlekedésben (jobbra tarts, a kanyarodás szabályai, a kerékpár forgalomban való részvételének feltételei).
- Alkalmazza az alapvető elsősegély-nyújtási ismereteket (sérült elhelyezése, mozgatásának feltételei, a sebellátás szabályai).
- Tervezzen lakókörzetében 1 napos utat a menetrend segítségével.
Életvitel és gyakorlati ismeretek 
7. évfolyam
Óraszám:
Tanítási ciklus 1,5 óra / 1 hét
Cél
- A műszaki rajz olvasása, további jelek megismerése, alkalmazása.
- A belső égésű motorok, gépek működésének alapelvei, az emberiség energiaigényei, a takarékosság gondolatának felismertetése.
- Az irányítástechnika alapjaival való ismerkedés.
- Közlekedés főútvonalon kerékpárral.
- A háztartástan kereteiben a termelés, a munkamegosztás, az egészséges életmód alapismereteinek birtokában gyakorlatilag járuljanak hozzá az otthoni korszerű életvitelhez.
- A foglalkozások megismerése segítse elő pályaválasztási terveik kialakítását.
- A problémamegoldó képesség fejlesztése gondolati modellek segítségével.
- Környezettudatos magatartás kialakítása.
- Alapvető gyártástechnológiák megismertetése.
- A rendszerszemlélet fejlesztése a gép és környezete vizsgálatán keresztül.
- A fémek mint lehetséges alapanyagok tulajdonságainak és megmunkálásának megismertetése.
- Közlekedésben a kooperatív magatartás kialakítása.
- Munkaszervezési ismeretek gyakoroltatása.
- A problémamegoldó képesség fejlesztése gondolati modellek segítségével.
- A szabványok jelentőségének felismertetése.
- A jelképes ábrázolás megismertetése. A feladatnak megfelelő anyagválasztás, az anyagnak megfelelő megmunkálási mód kiválasztásának megtanítása, összefüggéseinek megértetése, alkalmazása a gyakorlati munka során.
- A legfontosabb építőanyagok megismertetése.
- A gyártástechnológiáknak és hatásaiknak elemzése, természetvédő szemlélet kialakítása.
- A tulajdonság és az anyagszerkezet, - összetétel közötti kapcsolat bemutatása.
- Az anyagnak megfelelő kéziszerszámok használatának elsajátíttatása.
- A pontosság és funkció közötti összefüggés felismertetése. A gépek szerepének megértetése.
- A manuális készség fejlesztése a szerelőgyakorlatok során.
- A technikai rendszerek és részrendszerek összefüggéseinek feltárása, tudatosítása.
- Erőgépek fejlődésének bemutatása.
- Belső égésű motorok működésének megismertetése.
- A belső égésű motorok és a környezeti terhelés összefüggéseinek láttatása.
Tananyag, témakör, fogalmi tartalom	Fejlesztési feladatok	
Munkakultúra	
Anyagkiválasztás az összetétel, tulajdonság és funkció alapján. 
A helyettesíthetőség és cserélhetőség szempontjainak megállapítása az anyag tulajdonságainak és a kívánt funkciónak megfelelően. 
Az anyag szerkezetének és tulajdonságainak kapcsolata. 
A fémek technológiai tulajdonságai és alkalmazásaik. 
A műanyagok tulajdonságai. 
A műanyagok alkalmazásai. 
Az anyagok helyettesíthetősége, cserélhetősége. A textíliák alapanyagai és felhasználásuk. 
Önálló tervkészítés, műveleti algoritmus készítése. 	Ismerje az összetétel, szerkezet, tulajdonság felhasználhatóság közötti összefüggést. 
Ismerjen néhány jelentősebb műanyagot, azok általános tulajdonságait, alkalmazhatóságukat.	
Termeléskultúra	
A bányaművelési módok (pl. külszíni fejtés) és az ércbányászat vázlatos megismerése. 
Ércek és építőipari ásványi anyagok és bányászatuk. 
A fosszilis energiahordozók (kőszén, kőolaj, földgáz). 
Az energiahordozó ásványok bányászata. 
Néhány konkrét gyártási technológia vagy vertikum (pl. acél, alumínium, papír) bemutatása és összehasonlítása. 
A korrózió elleni védelem néhány lehetséges módjai. 
Példák felsorolása arra, hogy az állapotmegóváshoz is szükség van energiára. 
A termelés mint technológiák láncolata. 
A gyártás folyamata. 
Alapanyag, termék, hulladék, melléktermék, tervszerű megelőző karbantartás, korrózió elleni védelem. 
Az erőművek működésének összehasonlítása. 
Az alternatív energiahasznosítás egy formájának bemutatása, pl. egyszerű napkollektor (naptó) összeállítása vízmelegítésre. 
Az erőművek működése. 
Ötvözet, ötvözés. 
A műanyagok alapanyagai, előállításuk és tulajdonságaik. 
A gépek működésnek bemutatása szóban vagy vázlatrajzon, pl. a varrógép működése. 
A mechanikus és nem mechanikus gépek ismerete (pl. számítógép, fényképezőgép, fénymásoló). 
Gépegységek modellezése. Egyszerű mechanizmusok tervezése, pl. hajtások. A gépek általános jellemzői. 
A gépegység. 
Mechanikai transzformátorok. 
Géprendszerek és részeik. 
A gépek és géprendszerek fejlődése (robotok, CNC). 
Erőgépek. A dugattyús gőzgép, a belsőégésű motor, a villamos motor és a generátor működése. Érintésvédelem. 
Fejlesztés, szabadalom. 
A gépfogalom általános értelmezése, pl. fényképezőgép, számítógép. 
Élelmiszer alapanyagok mezőgazdasági előállítása, a nagyüzemi és a háztáji mezőgazdasági termelés jellegzetességei. Biotechnológia az élelmiszerkészítésben. 
A lakás energiaellátása.	Ismerje legalább egy anyag gyártási technológiáját. 
Tudja, mi a korrózió, néhány védekezési módot ismerjen ellene. 
Ismerje az általános gyártási folyamatot. 
Tudja mi a gép, gépegység, ismerje annak elemeit, modellezze azt. 
Tudja mi a biogazdálkodás, mondjon rá példákat.	
Háztartáskultúra	
Táplálkozás és konyhatechnikai eljárások 
A helyes étkezési szokások kialakítása 
Étrend, tápanyagtartalom, ebéd tervezése ár- és időkalkulációval. 
A konyhai gépek használata. 
A mai táplálkozási szokások eredete. 
Az élelmiszerek tárolása. 
A hűtőgép működése és helyes használata. 
Anyag-átalakítások a konyhában. 
Gyakorlati példák a lakás ésszerű és ötletes berendezésére. 
A lakás villany-, víz- és földgáz vezetékeinek megkülönböztetése. 
A különféle öltésfajták kipróbálása, összehasonlítása. A napi, heti takarítás és időszakos nagytakarítás szervezési feladatai. 
Vendéglátás tervezése és gyakorlati szervezése. A háztartási munkák megszervezésének célszerű módjai. A munkák napi, heti, havi tervezése. 
Vendéglátás.	Ismerje a fontosabb konyhatechnikai eljárásokat, a konyhai berendezések működését. 
Tudjon napi, heti étrendet összeállítani. 
Ismerje az alapanyagok körülbelüli árait. 
Tervezzen meg az időszakos házi munkákat napi-heti-havi stb. 
Ismerje a vendéglátás szabályait.	
Környezetkultúra	
A kőszén és a kőolaj kéntartalma, savas esők. Hulladékégetők. 
Az erőművek és a bányászat környezetkárosító hatásai. 
Az üvegházhatás és az ózonlyuk változásainak föltételezett okai. 
Környezetkímélő technológiák, környezetkímélő és alternatív energiaforrások. 
A napenergia, a szélenergia, a földkéreg melege és a biomassza, mint energiaforrás. 
A környezetet szennyező anyagok újrahasznosítása. 
Gépek a környezetünkben. Az ember és a gép kapcsolata. 
Az átlagos háztartás gépeinek energiatakarékos működtetése. 
Kerti vagy szobanövények gondozása. 
Az infrastruktúra elemei. 
Energia megtakarítási lehetőségek a háztartásban. 
Energiatakarékos világítás és fűtés. 
Megfelelő hőszigetelés. 
Növények szerepe az életünkben.	Ismerje a bányászat és energiatermelés környezetkárosító hatásait, az alternatív energiaforrásokat, a háztartások által kibocsátott szennyezéseket. 
Tudjon takarékoskodni anyaggal, energiával.	
Közlekedéskultúra	
Vasúti és autóbusz menetrendek használata. 
A környezet megóvásának lehetőségei a közlekedésben. 
A közlekedési helyzetek megítélése. A közlekedési jelzések biztonságos értelmezése. 
Gyakorlatok a kerékpározás szabályainak alkalmazására. A közúti-, légi-, vízi és vasúti közlekedés rendszere. Közlekedéstörténet. A közlekedési eszközök környezetkímélő használata. 
A közúti közlekedés szabályai.	Ismerje a közlekedés rendszerét, készség szintjén ismerje a gyalogos és kerékpáros közlekedés szabályait. 
Tudjon példákat a közlekedés történetéből.	
Gazdálkodáskultúra	
Élelmiszervásárlási szempontok: ár és minőség összevetése. 
A piaci kínálat megítélése és minősítése. 
Ésszerű döntéshozatal az árak és a minőség összehasonlítása alapján. 
Költségvetés készítése.	Ismerje ár-érték, ár-minőség arányt, tudjon e szerint vásárolni.	
Egészségkultúra	
Az egészséges táplálkozás szabályai szerinti ételsor tervezése. 	Egészséges étrendet tudjon összeállítani.	
Biztonságkultúra	
A műanyagok előállításának, a fosszilis tüzelőanyagok égetésének globális és lokális veszélyei. 
A fenntartható fejlődés. 
A polgári védelem szerepe feladatai. Felkészülés és tervszerűség a természeti (földrengés, árvíz) és ipari katasztrófák elhárítására.	Legyen képes a szükséges eszközök balesetmentes használatára. 
Lássák be, hogy a katasztrófák hatásai csökkenthetők a megfelelő előrelátással, a tervszerű elhárító tevékenységgel.	
Fogyasztói kultúra	
A fogyasztói érdekvédelem lehetőségeinek kihasználása. Piac és kereskedelmi, szolgáltató környezet, a piaci árak összehasonlítása.	Ismerje az érdekvédelmi lehetőségeket.	
Szabadidő-kultúra	
(más pontokkal együtt tárgyalva)		
Információs kultúra	
Az egyszerű érzékelők ismerete és használata. 
A jel és a kód fogalmának alkalmazása. 
Rádióadás-vétel, telefonhasználat, levélírás és levél olvasása, idegen szöveg fordítása gyakorlatban. 
Információszerzés-és feldolgozás. 
Információs rendszer. 
Információforrás. 
Információs csatorna. 
Információtárolás. 
A forrás, kódoló, csatorna, dekódoló, nyelő lánc bemutatása. 
A hasonlóság, mint az információszerzés egyik lehetséges formája.	Ismerje az informatikai alapfogalmakat a rádió és telefon működési elvét.	
Pályaorientáció	
Az említett szakmák, hivatások megismerése. 
(más pontokkal együtt tárgyalva)		
Követelmény
- Vetületi rajz készítése, szabványok alkalmazása.
- Ismerje a fémek elemi vizsgálatának módszereit.
- Tudja a hulladékokat hasznosítani, szelektálni.
- Célnak megfelelő, balesetmentes szerszámhasználat.
- Háztartási gépek ismerete, használata, karbantartása.
- Közlekedési helyzetek helyes megítélése.
- Városi és vidéki közlekedés közötti különbségek, helyes magatartási formák.
- Napi étrend kidolgozása, étrendkészítés.
- Háztartási gépek szakszerű, energiatakarékos működtetése.
- A technikai problémák megoldása során keresse az optimálist, több lehetőség felvázolásával.
- Bizonyítsa be a választott megoldás helyességét.
- Szabványos alkatrészeket használjon a tervezés során is.
- Fedezze fel a jelképes ábrázolás előnyeit, magyarázza meg a szabványosítás és a jelképes ábrázolás összefüggéseit. Mutasson rá a gyártástechnológiák során keletkezett környezetkárosító hatások megelőzésének, csökkentésének lehetőségeire.
- Magyarázza el a növekvő nyersanyagszükségletből eredő környezeti terhelés és a környezet megóvásának összehangolhatóságát.
- Ítélje meg a technológiákat a környezetvédelem szempontjából.
- Készítsen önállóan munkatervet, végrehajtás után értékelje helyességét.
- Csoportosítsa az eddig tanult kötési módokat oldhatóságuk szerint és az anyag-megmunkálási módokat forgácsolás szempontjából.
- Tervezze meg a munkamegosztást, és szervezze meg a csoport munkáját. Ismerje fel a fontosabb mozgásátadó gépelemeket.
- Csoportosítsa a konkrét mechanikai gép elemeit a tanult szempontok szerint (kerékpár, varrógép, gépkocsi).
- Bizonyítsa be különböző gépek esetében (gépkocsi, kerékpár) a különböző áttételek szükségességét.
- Magyarázza el az áttétel és a terhelés kapcsolatát.
- Nevezzen meg magyar feltalálókat (legalább hármat), akik a gépek fejlődéséhez hozzájárultak (Csonka János, Bláthy Ottó, Déri Miksa, Bánki Donát).
- Ismertesse a belső égésű motorok működését.
- Értékelje a környezetszennyezés és a belső égésű motorok elterjedésének összefüggését.
- Mutasson rá a szennyezés csökkentésének lehetőségeire.
- Építsen adott paramétereknek megfelelő közlőművet (adott az áttétel).
- Határozza meg adott esetben mely típusú közlőmű használata indokolt (erőzáras, alakzáras).
- Írja le az adott technikai rendszer (kerékpár, gépkocsi) gondolati modelljét különböző hasonlósági szempontok szerint. Blokksémákkal ábrázolja.
Életvitel és gyakorlati ismeretek 
8. évfolyam
Óraszám:
Tanítási ciklus 1 óra / 1 hét
Cél
- Az elektromos hálózat működése, elektromos háztartási gépek kezelése, logikai áramkörök, balesetvédelem.
- Energetikai alapismertek megtanítása.
- Rendszer és környezete kapcsolatának elemzése.
- Az élő környezethez való aktív alkalmazkodás képességének kialakítása.
- Megismertetni az irányítástechnika szerepét a termelésben és az élet más területein (közlekedés, hírközlés, információs rendszer).
- A tanult ismeretekből merítve fedezze fel a nem technikai rendszerek irányítási (szabályozási) folyamatát.
- Vegye észre, hogy az élet minden területén találkozik az irányítás valamilyen formájával.
- Lásson példát a számítógép irányítástechnikai felhasználására.
- Folyamatábrák értelmezése.
- Az irányítástechnika alapelemeinek megismertetésén keresztül a rendszerszemlélet fejlesztése.
- Az otthoni életmód megítélése, törekvések a célszerű családi élet megszervezésére.
- Az emberi foglalkozások ismerete, a pályaválasztás motivációi.
- A környezettől függő helyes közlekedési magatartás kialakítása.
- Ismerje meg Neumann János életét.
Tananyag, témakör, fogalmi tartalom	Fejlesztési feladatok	
Munkakultúra	
A fa, a vályog, az agyag és a kő a hagyományos építkezésben betöltött szerepének fölismerése. 
A hagyományos építőanyagok fölhasználási határainak felvázolása. 
Építőanyagok: a vályog, a kő, a cement és a beton. 
Szerkezeti anyagok: a fa, az acél, és a kompozit anyagok. 
Felhőkarcolók, hidak makettjének építése. 
A közlekedőedények elvén alapuló modellek építése.	Ismerje a legfontosabb építőanyagokat, azok felhasználási lehetőségeit, helyettesíthetőségüket.	
Termeléskultúra	
Villamosenergia-rendszerek. 
Az elektromos áram útjának bemutatása az erőműtől a fogyasztókig. 
A fogyasztók és névleges teljesítményük. 
A villanyvilágítás története. 
A kőolaj és a földgáz szállítási módjainak megismertetése. 
Szállítás módjai (csővezetékeken, tankhajóval, vasúti szállítás). 
Beszámolók ismeretterjesztő filmek az űrállomásokról. 
Egy építőanyag-ipari gyártási technológia, pl. cementgyártás, lépéseinek felsorolása. 
Acél és vasbeton szerkezetek készítésének technológiája. 
Magyar népi építészeti jellegzetességek bemutatása. 
A felhőkarcolók építésének technológiájáról szóló dokumentumok feldolgozása. 
Acélszerkezetű építmények, hidak. 
Különböző korok vízvezetékrendszerei és fűtésrendszereinek összehasonlítása. 
A csapos kutak, a víztározók és a víztornyok funkciójának ismertetése. 
A csatornahálózat jelentőségének bemutatása. 
A fűtés története. Egyedi-, központi- és távfűtés. Hőközpontok, fűtőművek, fűtőerőművek szerepe a távfűtésben.	Ismerje az elektromos áram hagyományos és a megújuló energiaforrásokra épülő előállításának módjait, elosztását, annak gazdaságos szállítását. 
Lássa be az energiával való takarékosság környezetkímélő magatartás. 
Ismerje a legfontosabb fosszilis tüzelőanyagokat, azok véges voltát. 

Ismerjen valamely építőipari technológiát. 

Ismerje a víz és csatornarendszerek működési elvét, tudja azokat modellezni. 
Takarékoskodjon a vízzel, elektromos árammal, fűtéssel, ismerje a gazdaságos fűtési megoldásokat.	
Háztartáskultúra	
A lakás villamos berendezéseinek helyes használata. A lakás elektromos hálózata. 
A lakás gázkészülékeinek helyes használata. Földgázvezetékek a lakásban, fűtőkészülékek, fűtési rendszerek. 
A befőzés, a konzervgyártás, a hús füstölése, az aszalás és a fagyasztás technológiájának összehasonlítása.	Tudja helyesen használni a háztartási eszközöket.	
Környezetkultúra	
Az alternatív energiaforrások lehetőségeinek bemutatása. 
Kísérletek környezetkímélő energiaforrásokkal a közlekedésben. 
A természet kizsákmányolása és a fenntartható fejlődés. Környezetkímélő energiaforrások. Napelemek működése. 
Kísérletek a napenergia közvetlen fölhasználására. 
Üzemanyagcellák, mint az űreszközök. 
Véleményalkotás az építészeti, esztétikai környezetszennyezésről. A különféle, lakókörnyezetek előnyeinek és hátrányainak bemutatása. 
Az egyes életformák megkülönböztetése. 
A családi ház, a társasház és a lakótelep építésének összehasonlítása. 
Panelházak. Felhőkarcolók, irodaházak. 
Az épített környezet és az életvitel. 
Energiatakarékosság és a környezet megóvása. 
A települések és a lakások vízvezeték és csatornahálózata. 
Nagyüzemi szennyvíztisztítás. 
A beszélgetés a háztartási hulladék szelektív gyűjtésének lehetőségeiről az ipari újrahasznosításhoz.	Ismerje a fenntartható fejlődés fogalmát, annak mibenlétét. 
Tudja az eltérő életformák, lakókörnyezetek közötti különbségek előnyeit, hátrányait, önmagának megfelelőre ötletet mondani és indokolni azt. 
Tegyen javaslatot a szelektív hulladékgyűjtés megvalósítására lakókörnyezetében.	
Közlekedéskultúra	
A gépjárművek osztályozása. A gépjárművek története. A közlekedés káros környezeti hatásai, pl. levegőszennyezés, zajártalom. Környezetkímélő közlekedési eszközök. 
A közúti közlekedés szabályai.	Ismerje a legfontosabb gépjárműveket, azok hatásait a környezetre, a közúti közlekedés szabályait.	
Gazdálkodáskultúra	
A család létfenntartási költségeinek megismerése.	Ismerje családja költségvetését, tudjon javaslatokat tenni annak ésszerű módosítására.	
Egészségkultúra	
Annak fölismerése, hogy az élelmiszerek helyes tárolása és tartósítása nemcsak takarékossági, hanem egészségügyi szempontból is fontos. Az élelmiszerek tartósítása, tartósítási módok. Egészségügyi és takarékossági szempontok.	Tudja a teendőket baleset esetén, tudjon elsősegély nyújtani.	
Biztonságkultúra	
Elektromos áram veszélyei 
A lakás villamos- és gázkészülékeinek balesetmentes használata. 
A lakástüzek leggyakoribb okai. A tűzoltás szabályai. 
A motorizáció előnyeinek, hátrányainak és veszélyinek fölismerése, azonosítása. 
Érintésvédelem, elektromos balesetek megelőzése. Teendők áramütéskor és elektromos tüzek esetén.	Legyen képes a szükséges eszközök balesetmentes használatára. 
Legyen képes a lakás villamos- és gázkészülékeinek balesetmentes használata, azok hibás működésének, felismerésére. 
Ismerje lakástüzek elkerülésének szabályait, tudja teendőket a tűz észlelésekor. 
Ismerje az áramütés veszélyeit, az elektromos tüzek oltásának szabályait.	
Fogyasztói kultúra	
A fogyasztás kiszámolása fogyasztók névleges teljesítményeinek ismeretében. 
Az élelmiszerek tartósítása, tartósítási módok. Egészségügyi és takarékossági szempontok. Példák az agresszív reklám típusaira. 
A fogyasztói érdekvédelem érvényesítése a gyakorlatban. A fogyasztói társadalom és a reklám. 	Ismerje az energiahordozók árait. 

Ismerje a legfontosabb egészséges tartósítási módokat azok, takarékossági, egészségmegőrző jellemzőit. 
Ismerje a reklámok hatásait tudatosan küzdjön ellenük (tudatos vásárlás).	
Szabadidő-kultúra	
Az audio-vizuális eszközök a szabadidő eltöltésében.		
Információs kultúra	
A korszerű érzékelők és elektroakusztikus átalakítók alkalmazása. 
A hanghordozó és lejátszó eszközök (magnetofon, lemezjátszó, CD lejátszó) használata. 
Távirányítás, távvezérlés. 
Korszerű érzékelők. 
Elektromágneses hullámok. 
Az információs rendszerek működése. 
Adatbázis. Világméretű információs hálózatok. 
A vezérlés fogalmának elmélyítése programkapcsolós áramkörök tervezésével, pl. automata mosógép program modellezésével. 
A szabályozás és a visszacsatolás lényegének bemutatása, pl. a hűtőgép működésének modellezésével. 
Jelfogós áramkör építése. 
A korszerű technológiák összehasonlítása és a közös vonások kiemelése. 
Hőmérsékletszabályozók. Számítógéppel vezérelt rendszerek. CNC, robotok, rugalmas gyártórendszerek, pl. az integrált áramkörök gyártástechnológiája, a CD-gyártás technológiája.	Ismerjék az elektroakusztikus berendezések működését, tudják azokat kezelni. 
Ismerjék a irányítási műveleteket, a vezérlést, és a szabályozást, a visszacsatolásokat, tudják azokat modellezni, a mindennapokból példákkal alátámasztani. 

Ismerjék az elektromágneses hullámok terjedését az ezeken keresztüli kommunikáció lehetőségeit. 
Ismerjék a számítógépes hálózatokat: intranet, internet.	
Pályaorientáció	
A említett szakmák hivatások megismerése. 
(más pontokkal együtt tárgyalva)		
Követelmény
- Műszaki rajz készítése és olvasása, tervszerűség.
- Szabványok alkalmazása.
- Adott tárgy elkészítéséhez a legmegfelelőbb anyag kiválasztása.
- Az anyagok célszerű újrahasznosítása, takarékosság.
- Környezetvédelmi szabályok betartása.
- Balesetmenetes szerszámhasználat és munkavégzés.
- Elektromos gépek használata, karbantartása.
- Az elektromos eszközök érintésvédelmi szabályai, balesetvédelem, elsősegélynyújtás.
- Jelentős magyar és külföldi feltalálók kapcsolódása a tananyaghoz.
- A segédmotoros kerékpár technikai rendszerének megismerése.
- A KRESZ ismerete, helyes magatartásformák a közlekedésben, baleset-megelőzés, elsősegélynyújtás.
- Vázolja - az irányítási folyamatban részt vevő - részek kapcsolatait, jelölje a részek nevét és feladatát!
- Soroljon példákat irányítási folyamatokra (vezérlés, szabályozás)!
- Hasonlítsa össze a vezérlést a szabályozással!
- Ismerje - és rajzi jelekkel ábrázolja - a logikai áramkörök alapelemeit (ÉS, NEM, NEM-ÉS, NEM-VAGY, NEM)!
- A megismert - eszközök, logikai kapuk - kapcsolók segítségével összeállít egy motorvezérlő áramkört (előre-hátra, ki- és bekapcsolás)!
- Tudja a - számítógéphez kapcsolt - modellt a billentyűzet, az egér segítségével mozgatni, betanítani (alapfunkciók)!
- Ismerje az elektromos érintésvédelmi szabályokat, rámutat a veszélyforrásokra és elhárításukra.
- Tisztában van az elsősegélynyújtás módjaival, kész bemutatni.
- Bizonyítja azt, hogy a technikai haladásnak nem szükségszerű velejárója a környezetszennyezés.
- A tanult kapcsolási vázlat alapján - a rendelkezésre álló eszközök, szerelvények felhasználásával - elektromos modellt készít, és működteti.
TESTNEVELÉS ÉS SPORT
5-8. évfolyam
Bevezető
Cél
Az iskolai testnevelés és sport az iskola egységes nevelő-oktató munkájának szerves részeként a testkultúra eszközeinek (testgyakorlatok, mozgásos játékok, sportági tevékenységek és az ezekhez kapcsolódó intellektuális ismeretek), valamint a természet egészségfejlesztő tényezőinek integrált hatásaként hozzájárul ahhoz, hogy a tanulók életigenlő, az egészséget saját értékrendjükben kiemelt helyen kezelő személyiséggé váljanak. Ennek feltétele, hogy ismerjék motorikus képességeik szintjét, a motorikus képességek fejlesztésének és/vagy fenntartásának módját, legyen személyes és társas élményük a mozgásos játék, a versengés öröme. A testnevelés és a sport hozzájárul ahhoz, hogy a diákok megbecsülik társaik teljesítményét, motorikusan képzettek, mozgásuk kulturált, felismerik a testnevelés és a sport egészségügyi és prevenciós értékeit.
- A képességfejlesztés az egyéni adottságoknak és szenzibilis fázisoknak megfelelő legyen. Alakuljon ki a tanulókban az igény az iskolán kívüli és az iskola utáni önállóan végzett mozgásos tevékenységre. Ehhez kapjanak megfelelő mennyiségű és minőségű információt.
- A megfelelő mozgásanyag minden tanulóval történő rendszeres végzésével, valamint a gerinc- és ízületvédelmi szempontok alkalmazásával el kell érni, hogy a tanulók biomechanikailag helyes testtartása kialakuljon, automatizálódjon és fennmaradjon.
Követelmény
- El kell érni, hogy igényükké váljon az egészséges életmód, ezért kezeljék kiemelt helyen az egészség megőrzését. Ismerjék saját motorikus képességeiket, azok fejlesztésének, fenntartásának módjait. Ismerjék és igényeljék a mozgásos játékok, a versengés örömét.
- Becsüljék meg társaik teljesítményét. Mozgásuk koordinált, esztétikus és kulturált legyen. Váljék életmódjuk részévé a rendszeres fizikai aktivitás. Legyenek képesek a természetes mozgások tökéletes végrehajtására.
- Fejlődjön akaratuk, kitartásuk és egyéb erkölcsi tulajdonságaik.
- Fizikai képzettségük életkoruknak megfelelő legyen. Ismerjék és alkalmazzák az ismertebb sportágak, sportjátékok alaptechnikáit, szabályait.
- Alakuljon ki megfelelő higiéniai alap az egészséges sportoláshoz, illetve sportolás utáni tisztálkodáshoz.
- Alakuljon ki, automatizálódjon és maradjon fenn a tanulókban a biomechanikailag helyes testtartás.
Megjegyzés
- A tantervben nincs meghatározva kötelező törzsanyag, előírt sportágak, és az sincs megkötve, hány órát kell fordítani egyes mozgások oktatására. Minden testnevelő a saját iskolai körülményeihez igazíthatja tanmenete elkészítését.
- A tanterv kidolgozása az alsó tagozattól kezdődik. A tanterv egy évfolyamon belül több mozgásanyagra van bontva, melyek a meglevő tudásra épülve évről-évre egyre nehezebb, bonyolultabb mozgásokkal egészülnek ki.
- A tanterv új, nem hagyományos sportágakkal bővíthető az iskola adottságainak megfelelően. A tanítás heti két és fél órában folyik, de a tanterv rugalmassága lehetővé teszi a kisebb, illetve nagyobb óraszámot is.
Értékelés
- A követelményrendszer akkor adhat reális visszajelzést a tantervi cél teljesítéséről, ha értékelési szempontjait a nevelésben, az oktatásban és a képzésben felmutatott értékek.
- A nevelést a tanulók aktivitásának, és a szabály, valamint morális rendszerhez való viszonyulásuk felbecsülésén, az oktatást a sportágban mutatott teljesítmények, a képzést a tanulók teljesítményeinek önmagukhoz viszonyított fejlődése alapján értékeljük. Ezek szabályozott összevetését kidolgoztuk. A tanulók neveltsége és képzettsége a célrendszerben jelzett követelményeknek megfelelően az érdemjegyben jelenik meg. Az egyszempontú teljesítmény értékelésen alapuló követelmények hibáit ismerjük. A tanulók adottságai - a pedagógiai közhit szerint - erősebben befolyásolják teljesítőképességüket a testnevelésben, mint az elméleti tantárgyakban. Ahhoz tehát, hogy a teljesítmények is értékelési szempontként szerepelhessenek: esélyt kell adni arra, hogy a hátrányos fizikai adottságokkal rendelkezők is jó értékelést szerezhessenek.
- Az esélyjavítás egyik lehetősége a differenciált tananyag kijelöléshez adott módszertani alternatívák alkalmazásával valósítható meg. Az értékelés differenciálásának másik lehetőségét az alkati és az alapvető fizikai adottságok felmérésére készített táblázatok értékelésmódosító szempontkénti felhasználása biztosítja.
- A tanulók neveltsége lényeges tényező egy reális értékelési rendszerben. A tanulók neveltségét (funkcionálisan) tanórai és tanórán kívüli testedzésben felmutatott aktivitásuk és a testedzések szabály, valamint erkölcsi rendjéhez (fair play) viszonyított cselekedeteik alapján lehet jellemezni.
- A tanulói munka értékelésében az „elégséges” szint megállapítása nevelési alapkövetelmény alapján történik, amelyet az oktatásban és képzésben nyújtott gyenge teljesítmény nem ronthat le. Az alapkövetelmény teljesítése a legalább „elégséges” minősítés feltétele. Ez az egyetlen értékelési szint, amely nem tananyagfüggő és nem mérhető teljesítményszinthez kötött. Ennek oka az, hogy a tanulók adottságait ilyen módon lehet/kell figyelembe venni.
- A követelmény és értékelés összefüggése:
- A követelmény megfogalmazás funkcionális alapon közelít a célhoz. A célra vonatkozó közvetlen követelmény megfogalmazást az értékelés és osztályozás motiváló hatásaival segíti.
- Az értékelés, osztályozás:
- A neveltség szintjét becsléssel mérjük a munka aktivitásán, a szabályos egészségőrző és erkölcsös cselekvés értékelésén alapul.
- Az oktatás szintjét a sportteljesítményekhez, az országos standardokhoz vagy az elsajátításra előírt tananyagmennyiséghez és minőséghez viszonyítjuk.
- A képzés szintjének alapját a tanulók önmagukhoz viszonyított fejlődése adja.
- A tantervi követelmények működése: A tanuló iskolai munkáját végzi, a tanterv és az iskola, testnevelő tanár által meghatározott és előírt követelmények és értékelés ismeretében. A tanár tehát a három szint alapján minősíti a tanuló munkáját, majd érdemjegyeket, ezek összegzéseként félévi és év végi osztályzatot ad.
- Az értékelő rendszer működésének alapfeltétele az, hogy a testnevelést tanítók megfeleljenek a következű elvárásnak:
- A testnevelés egészében érvényesítsék a gerinc- ízületvédelem szabályainak alkalmazását, minden tanulóval rendszeresen végezzék a biomechanikailag helyes testtartást kialakító, automatizáló és fenntartó mozgásanyagot. A testnevelés egésze örömöt és sikerélményt nyújtson a tanulóknak, még az eltérő testi adottságú tanulóknak is.
- A tárgyi feltételek arányában igyekezzék sokoldalú, harmonikus nevelési és képzési alapot biztosítani.
- Igazságosan és következetesen értékelje tanítványait.
5. évfolyam
Óra: 2.5 óra/hét
Megjegyzés:
Fontos a felzárkóztatás a korosztálynak megfelelő koordinációs, kondícionális szintre.
Tartalom:
- Rendgyakorlatok
- Gimnasztika és prevenció
- Atlétika
- Torna
- Testnevelés és sportjátékok
- Foglalkozások a szabadban
- Úszás
- Felmérések
Rendgyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az alapvető munkafegyelem és egyszerű szervezés szempontjából legfontosabb gyakorlatok. 
Alakzatok, vonulások, alakzatváltások, testfordulatok.	Sorakozás oszlopban, sorban, térköz, távköz. 
Alakzatváltozások (fejlődések, szakadozások, nyitódás, zárkózás) 
Testfordulatok ütemezéssel.	Tudja követni a vezényszavakat. 
Figyelem összpontosítása.	
Gimnasztika és prevenció
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
2-4-8 ütemű szabad és társas gyakorlatok, bordásfal gyakorlatok. 
Nyújtó és erősítő hatású szabadgyakorlatok. 
Tartásjavító, a gerincoszlop izomegyensúlyának és a medence középállásának automatizálását biztosító gyakorlatok. 
Játékos előkészítő gyakorlatok. 
Légzőgyakorlatok.	6-8 gimnasztikai elemből összeállított bemelegítésre alkalmas gyakorlat bemutatása. 
Legyenek képesek szakkifejezések, vezényszavak megértésére.	Tudjon 10-12 percig folyamatosan gimnasztikai gyakorlatokat végezni. 
Ismerje a vezényszavakat, szakkifejezéseket. 
Ismerje a tartási rendellenességek megelőzését szolgáló elemi gimnasztikai gyakorlatokat.	
Atlétika
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Speciálisan előkészítő (cél- és rávezető) gyakorlatok a feldolgozandó anyag függvényében (futó-, ugró-, dobóiskola) 

Futások: 
Gyorsfutás 30-60 m-es távon. 
Álló-, guggoló-, térdelőrajt. 
Kitartó futás 1000 m-es távon. 
Futások alacsony akadályok felett. 
Iramfutások 400-600 m-es távon 
Váltófutás kétkezes váltással. 

Ugrások: 
Sorozatugrások. 
Helyből távolugrás, távolugrás guggoló technikával. 
Ötös ugrás. 
Magasugrás megkötés nélkül és átlépő technikával. 
Dobások: 
Hajítások, dobások, lökések, vetések célba és távolságra törekvéssel. 
Medicinlabda dobások egy és két kézzel. 

Kislabda-hajítás nekifutással.	Tudjon az indítás jelére gyorsan megindulni. 
Mutasson eltérést a vágta és tartósfutás esetén. 
Helyes futótechnika kialakítása. 
Tudja szabályozni futósebességét. 
Tudjon helyesen iramot megváltoztatni. 
Rövid nekifutással jussanak át a tanulók különféle akadályok felett. 
Folyamatos futás 
fiúk: 4-5 percig 
lányok: 3-4 percig 
Sajátítsák el a nekifutás, elugrás lényeges fázisait. 
Helyből távolugrásban érjenek el: 
A fiúk: 130-190 cm, 
a lányok: 120-180 cm közötti eredményt. 

Fedezze fel a hosszabb úton történő gyorsítás teljesítményfokozó hatását. 
Sajátítsa el az ívképzés technikáját, hajításnál a váll és a kar mozgásának összhangját. 
Sajátítsák el hajításnál a kar és a váll mozgásának összhangját.	Hajtsa végre az indítás jeleinek megfelelő mozgáselemeket. 
Legyen képes: 
a fiú: 4 percig, 
a lány: 3 percig futni. 
Sajátítsa el a váltófutást lassú mozgás közben. 

Mutasson eltérést a nekifutás a távol és a magasugrás esetén. 
Helybol távolugrásban legalább 120 cm-es eredmény elérése. 

Kislabdahajításban legalább: 
fiú: 20 m, 
lány: 15 m-es eredményt érjen el.	
Torna
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Talaj: 
Gurulóátfordulás előre, hátra, gurulások hossztengely körül. 
Támállások (tarkón, fejen, kézen), segítségadással. 
Kézenátfordulás oldalt. 

Ugrások: 
Egyszerű támaszugrások 3-4 részes szekrényen. 
Függőleges repülés. 
Függéshelyzetek és gyakorlatok gyűrűn, kötélen: 
Mászások fel és le. 
Lendületek előre-hátra. 
Haladások oldali irányba. 
Egyensúly gyakorlatok: 
Talajon, padon, ferdepadon, gerendán.	A tanuló alakítsa ki részmozdulataiban az egyes talajelemeket. 
Érezze támaszhelyzetét biztonságosnak nem szokványos testhelyzetekben, átfordulásokban. 
Mutassanak be 3-4 elemből összeállított gyakorlatot. 

Alakuljon ki az elugrást követően az ugrás íve. 

Tegyen kísérletet a mászásban 1/3, 2/3 magasságig. 
Alakuljon ki biztonságérzete függéshelyzetben 
Érje el azt a szintet, ami képessé teszi őt a feladatok végrehajtására.	Segítségadás mellett legyen képes uralni testtömegét egyszerű, nem szokványos helyzetekben. 

Vállalja el a támaszt tanári segítséggel. 

Tegyen egy-két fogásnyi kísérletet mászásban.	
Testnevelés és sportjátékok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Speciálisan előkészítő, a labdás ügyességet fejlesztő feladatok és testnevelési játékok. 
Technikai elemek: 
Labdavezetés kézzel, lábbal, átadások, átvételek helyben, majd tovahaladással. 
Gól- és pontszerzés egyszerű megoldásai. 
Technikai elemek: 
Motorikus tesztek ősszel és tavasszal. 
Egyszerűsített támadási és védekezési megoldások. 
Játék egyszerűsített szabályokkal. 
Labdás testnevelési játékok.	Tudjon helyben és mozgás közben labdát vezetni. 
Pontosodjon labdatovábbítása kézzel és lábbal. 

Váljon szándékává a jobb helyzetben lévő társ megválasztása. 
Ismerje az ellenféllel szembeni játékban a védő és a támadóhelyezkedés legáltalánosabb szabályait. 
Koordinált együttes tevékenység fejlesztése 
Rendelkezzen fogás- és dobásbiztonsággal 
Törekedjen a védőtől elszakadni, üres helyre futni.	Legyen képes aktívan részt venni egy sportjátékban. 
Ismerje az adott sportjáték legegyszerűbb játékszabályát.	
Foglalkozások a szabadban
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az iskola környezete és az időjárás figyelembevételével a tanórák lehetőleg a szabadban legyenek. 

Képezzék a tananyag szerves részét a túrázási formák és a téli sportok, különböző helyváltoztató eszközök.	Edződjön az időjáráshoz. A szabadban végzett futás váljon számára örömet adó tevékenységgé. 

Ismerjék meg a téli foglalkozások örömét és veszélyeit. 
Alkalmazkodjanak a növekvő terhelés elviseléséhez.	Rendszeresen folytasson szabadtéri sporttevékenységet.	
Úszás
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Kondícionális képzés a gyakorlott úszásnemben. 
Rajttechnikák, fordulók. 

Vízi játékok.	
A vízbiztonság növelése. 
Legalább egy úszásnem elmélyült ismerete.	
Választott úszásnemben legalább 100 m biztonságos leúszása.	
Felmérések
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
A felméréseket a gerinc- és ízületvédelem szabályainak betartásával kell végezni. Speciálisan előkészítő és célgyakorlatok a feldolgozandó anyag hatékonyabb elsajátítása érdekében: futó-, ugró-, dobó iskola. 		Mutasson fejlődést önmagához viszonyítva.	
6. évfolyam
Óraszám: 2,5 óra/hét
Tartalom:
- Rendgyakorlatok
- Gimnasztika és prevenció
- Atlétika
- Torna
- Testnevelés és sportjátékok
- Foglalkozások a szabadban
- Úszás
- Felmérések
Rendgyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az alapvető munkaszervezés és fegyelem szempontjából legfontosabb rendgyakorlatok. 

Tér és térköz érzékelése alakzatban. 

Menet megindítása és megállítása ütemtartással.	Sorakozás: egyes és kettes oszlopba, kétsoros vonalba. 
Térköz, távköz. 
Igazodás, takarás. 
Testfordulatok.	Menet megindítása, megállás. 
Nyitódás, zárkózás helybenjárással.	
Gimnasztika és prevenció
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Egyénileg vagy együttesen végzett szabad- vagy szabadgyakorlati alapformájú 2-4-8 ütemű gyakorlatok. 
Kéziszergyakorlatok: labda, súlyzó, karika. 
Szabadgyakorlatok: pad, zsámoly, bordásfal. 
Tartásjavító, a gerincoszlop izomegyensúlyának és a medence középállásának automatizálását biztosító gyakorlatok. 
Egyszerű relaxációs eljárások. 
Játékos előkészítő feladatmegoldások. 	Legyen képes végrehajtani a megfelelő bemelegítéshez szükséges gyakorlatokat. 
Zenés gimnasztika. 
Párokban végzett gyakorlatok. 
Játékos szabadgyakorlatok. 	Ismerje a gimnasztika legalapvetőbb szakkifejezéseit és vezényszavait	
Atlétika
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Speciálisan előkészítő (cél és rávezető) gyakorlatok a feldolgozandó anyag függvényében (futó, ugró- és dobó iskola). 
Futások: 
Gyors futások 30-60 m. 
Álló-, térdelő-, guggolórajt. 
Kitartó futások 1000 m-en. 
Futás feladatokkal. 
Akadályfutás alacsony akadályok felett. 
Iramfutások 400-600 m-en. 
Ugrások: 
Ugrások, szökdelő versenyek 
Magasugró, távolugró versenyek 
Magasugrás: lépő technikával. 
Távolugrás: 10-15 m nekifutással futósávban 
Sorozatugrások 
Dobások: 
Hajítások 
Lökések 
Vetések távolba és célba 
Kislabdahajítás nekifutással 
2-3 kg-os medicinlabdával lökés - hajítás - vetés.	

Tudjon indításra gyorsan reagálni. 
Tudja futósebességét a távhoz igazítani. 
Legyen képes 10-12 percig folyamatosan futni egyéni iramban. 

Tapasztalati úton fedezze fel a neki megfelelő nekifutás távolságát, sebességét távol és magasugrás esetén. 
Energikus kar- és láblendítés jelentőségének tudatosulása. 

Sajátítsa el az ívképzés technikáját. 
Kislabdahajításban érjen el a fiú legalább: 27 m, 
leány: 22 m-es eredményt. 
Tudatosuljon a dobószer minél hosszabb úton való gyorsításának módja.	Hajtsa végre az indítás jeleinek megfelelő mozgáselemeket. 

Legyen képes a fiú 6 percig, a lány 5 percig egyenletes iramban kitartóan futni. 

Mutasson eltérést nekifutása távol- és magasugrás esetén. 
Helyből távolugrásban érjen el a fiú: 135 cm, a leány 130 cm-es teljesítményt. 

Kislabdahajításban érjen el a fiú: 22 m, a leány: 17 m-es eredményt. 
Növekedjék a teljesítménye.	
Torna
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Talaj: 
Gurulóátfordulások előre-hátra, különböző testhelyzetekből, sorozatban is. 
Támadóállások (tarkón-, fejen-, kézen), segítséggel. 
Kézen átfordulás oldalt. 
Mérlegállás mindkét lábon. 
Ereszkedések hídba. 
Ugrások: 
3-4 részes szekrényen át-, le- és felugrások. 
Keresztbe állított szekrényen guggolóátugrás. 
Hosszába állított szekrényen felguggolás, leterpesztés. 
Függéshelyzetek és gyakorlatok gyűrűn és kötélen. 
Lendületek előre-hátra, oldalirányba. 
Haladás oldalirányba forgással is. 
Lengő függés. 
Másások le és fel. 
Egyensúlygyakorlatok. 
Járások vonalon, padon, gerendán előre, hátra, oldalra, különböző testhelyzetekben is. 	4-5 elemből álló talajgyakorlat bemutatása. 

Zenés gimnasztika 
Érezze támaszhelyzetét biztonságosnak nem szokványos támaszhelyzetben, egyszerű átfordulásokban. 

Törekedjen az ugrás során a támaszhelyzetet követően az első ívet létrehozni. 
Használja a dobbantót funkciójának megfelelően. 

Lendületes, törésmentes legyen a feladat végrehajtása a függésgyakorlatokban.	Segítségadás mellett legyen képes uralni testtömegét. 

Vállalja a támaszugrást tanári segítséggel. 

Biztonságérzet kialakítása függésben saját erőviszonyainak megfelelően.	
Testnevelés és sportjátékok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Speciálisan előkészítő és a labdás ügyességet fejlesztő feladatok és testnevelési játékok. 

Technikai elemek: 
A labdakezelés egyszerű módjai (labdavezetés kézzel, lábbal, átvételek helyben majd tovahaladással) 

Gól- és pontszerzés egyszerű megoldásai (fektetett dobás, alkar és kosárérintés, egykezes kapuralövés, kapuralövés belsővel, külső csűddel). 

Taktikai elemek: 
Egyszerű támadások, elemi védekező taktikák 

Labdás testnevelési játékok.	Tudjon helyben és haladással labdát vezetni. 

Pontosodjon a labda továbbítása és átvétele kézzel és lábbal. 
Rendelkezzen egy sportjáték alapvető technikai és taktikai készletével 

	Legyen képes aktívan részt venni a játékban.	
Foglalkozások a szabadban
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az iskola környezete és az időjárás figyelembevételével a tanórák lehetőleg szabadtéren valósuljanak meg. 
Képezzék a tananyag szerves részét a túrázási formák, a szabadban űzhető mozgásformák, játékok, téli sportok. 	Edződjön az időjáráshoz. 

A futás és kerékpározás váljon örömöt adó tevékenységgé. 	Vállalja és szeresse a szabadtéri sporttevékenységet.	
Úszás
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
A választott úszásnem technikájának csiszolása. 
A teljesítmény növelése. 
Egy másik úszásnem kar és lábtempójának elsajátítása. 
Ugrások mély és sekély vízbe. 
Vízijátékok.	Legyen képes egy úszásnemben kitartóan úszni, növekedjék teljesítménye. 	100 m leúszása tökéletes biztonsággal.	
Felmérések
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Motorikus tesztek ősszel és tavasszal. A felméréseket a gerinc- és ízületvédelem szabályainak betartásával kell végezni.		Mutasson fejlődést önmagához viszonyítva.	
7. évfolyam
Óraszám: 2.5 óra/hét
Tartalom:
- Rendgyakorlatok
- Gimnasztika és prevenció
- Atlétika
- Torna
- Testnevelés és sportjátékok
- Foglalkozások a szabadban
- Úszás
- Felmérések
Rendgyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
A testnevelésben alkalmazott rendgyakorlatok teljes köre. 	Az alakiság célszerűségének elfogadása. 
A szervezett rendhez való tudatos alkalmazkodás.	Értse a rendgyakorlatok jelentőségét. 
Fegyelmezetten tudja követni az utasításokat.	
Gimnasztika és prevenció
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Általánosan és sokoldalúan fejlesztő nyújtó hatású 2-4-8 ütemű szabad, illetve szabadgyakorlati alapformájú páros-társas, kéziszer- és szergyakorlatok. 
A lábboltozat süllyedését ellensúlyzó és boltozaterősítő gyakorlatok. 
Az egyoldalú terhelést megelőző és káros hatásait javító gyakorlatok. 
Légzőgyakorlatok. 
Előkészítő játékos feladatok.	Legyen képes pontosan végrehajtani a megfelelő bemelegítéshez szükséges gyakorlatokat. 
Tudatosan alkalmazza az erősítő és nyújtó hatású gyakorlatokat. 	Tudjon 8-10 gyakorlattal bemelegíteni. 
Mutasson saját magához mérten fejlődést az év során.	
Atlétika
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Speciálisan előkészítő (cél- és rávezető) gyakorlatok a feldolgozandó anyag függvényében 
(futó-, ugró-, dobóiskola). 

Futások: 
A korábban tanult rajtformák pontos, célszerű alkalmazása. 
Rövid távú vágtafutások. 
Iramfutás (tempófutás) a táv fokozatok növelésével, illetve a táv ismételt lefutásával meghatározott pihenők beiktatásával. 
Tartós futás. 
Futás feladatokkal, akadályokkal. Átfutások alacsony akadályok felett. 
Váltófutás. 

Ugrások: 
Magasugrás átlépő technikával. 
Távolugrás guggoló vagy homorított technikával. 

Dobások: 
Kislabdahajítás távolba és célba 
Lökések tömött labdával egy és két kézzel.	

Ismerjék a vágtafutás alapelemeit, a gyors indulás feltételeit, az álló- és térdelőrajt technikáját. 
Rendelkezzenek koordinált futótechnikával, ismerjék a helyes légzés szabályait. 

Ugrásoknál ismerjék az optimális sebességű nekifutást, a kar- és láblendítés jelentőségét. 

Ismerjék a lökő és hajító mozdulat közötti különbséget.	

Hajtsa végre az indítás jeleinek megfelelő mozgáselemeket. 

Legyen képes: 
a fiú: 8 percig, 
a lány: 6 percig futni. 

Önmagához mérten fejlődjön ugróügyessége. 
Helyből távolugrásban a fiú legalább 160 cm-es, a lány 140 cm eredményt érjen el. 

Kislabdahajításban a fiú legalább 20 m, a lány 18 m-es eredményt érjen el.	
Torna
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Talaj: 
Gurulóátfordulások előre-hátra, sorozatban is. 
Repülő guruló átfordulás. 
Fejenállás, kézenállási kísérletek. 
Kézenátfordulás oldalra. 

Ugrások hosszába és keresztbe állított 3-4 részes szekrényen. 
Guggolóátugrás, terpeszátugrás segítségadással. 

Függéshelyzetek és gyakorlatok gyűrűn és kötélen: 
Lendületek előre-hátra. 
lebegőfüggés, lefüggés, hátsófüggés. 
Homorított leugrás. 
Mászások fel és le. 
Egyensúlygyakorlatok: 
Gerenda (pad merevítő). 
Járások előre, hátra, oldalt. 
Fordulatok, különböző testhelyzetek. 
Hely- és helyzetváltoztatások. 

Ritmikus sportgimnasztika, aerobic (csak lányoknak). 
Sportgimnasztikában tanult elemek.	Sajátítsa el az egyes szereken a legalapvetőbb elemeket készségszinten. 

Legyen képes a tanult mozgáselemekből önálló gyakorlat bemutatására, szükség szerint segítségadással. 
Ismerje és alkalmazza az összekötő elemeket. 

Legyen képes a fiú felguggolás leterpesztés 4 részes szekrényen, 
a lány gurulóátfordulás, segítségadással. 

Függőszeren 2-3 gyakorlatelem összekapcsolása. 

Zenei és mozgásritmus összehangolása.	Legyen képes egy-egy elem bemutatására, szükség szerint segítségadással. 

Lendület előre-hátra, zsugorfelüléssel. 

Koordinációs készség fejlesztése. 
2-3 elem összekapcsolása, kartartások. 
Lendület előre-hátra, zsugorlefüggés a zene sajátosságaival. 

Mozgása mutasson összefüggést a zene sajátosságaival.	
Testnevelés és sportjátékok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Speciálisan előkészítő, a labdás ügyességet fejlesztő feladatok és testnevelési játékok. 
A helyi adottságok, a tanulók érdeklődése és a tanár irányultsága függvényében választott két sportjáték technikai és taktikai elemeinek tökéletesítése. 
Támadás és védekezés alapvető megoldásai az adott sportjátékokban. 
A sportjátékot és a motorikus képességek fejlesztését szolgáló, a tanulók játékigényét kielégítő testnevelési játékok.	Labdajátékokban a társakhoz és a labdához való igazodás, emberfogásos védekezés. 

Legyen képes a tanult technikai elemeket alkalmazni passzív, majd aktív védővel szemben.	Legyen képes aktívan részt venni egy sportjátékban. 
Ismerje az adott sportjáték játékszabályait, és azokat alkalmazza a különböző taktikai elemeknél.	
Foglalkozások a szabadban
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az iskola környezete és az időjárás figyelembevételével a tanórák lehetőleg a szabadtéren valósuljanak meg. 
Képezzék a tananyag szerves részét a túrázások, szabadban űzhető sportok, téli sportjátékok.	Edződjön az időjáráshoz. A szabadban végzett futás váljon számára örömet adó tevékenységgé. 
Ismerjék meg a téli foglalkozások örömét és veszélyeit. 
Alkalmazkodjanak a növekvő terhelés elviseléséhez.	Rendszeresen folytasson szabadtéri sporttevékenységet.	
Úszás
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
A választott úszásnem gyakorlása. 
A teljesítmény növelése. 
Egy másik úszásnem kar-, láb- és légzéstechnikájának összehangolása. 
Rajttechnikák. 
Vízi játékok.	Teljesítményképes úszástechnika kialakítása. 

Egy másik úszásnem technikájának elsajátítása.	200 m biztonságos leúszása. 	
Felmérések
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Motorikus tesztek. A felméréseket a gerinc- és ízületvédelem szabályainak betartásával kell végezni.		Mutasson fejlődést önmagához viszonyítva.	
8. Évfolyam
Tartalom:
- Rendgyakorlatok
- Gimnasztika és prevenció
- Atlétika
- Torna
- Testnevelés és sportjátékok
- Foglalkozások a szabadban
- Úszás
- Felmérések
Rendgyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
A testnevelésben alkalmazott rendgyakorlatok teljes köre.	Az alakiság célszerűségének elfogadása. 
A szervezett rendhez való tudatos alkalmazkodás.	Értse a rendgyakorlatok jelentőségét. 
Fegyelmezetten tudja követni az utasításokat.	
Gimnasztika és prevenció
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Általánosan és sokoldalúan fejlesztő nyújtó és erősítő hatású 2-4-8 ütemű szabad, illetve szabadgyakorlati alapformájú páros-társas, kéziszer- és szergyakorlatok. 
A lábboltozat süllyedését ellensúlyzó és boltozaterősítő gyakorlatok. 
Az egyoldalú terhelést megelőző és káros hatásait javító gyakorlatok. 
Légzőgyakorlatok. 
Előkészítő játékos feladatok.	Legyen képes pontosan végrehajtani a megfelelő bemelegítéshez szükséges gyakorlatokat. 
Tudatosan alkalmazza az erősítő és nyújtó hatású gyakorlatokat. 	Tudjon 8-10, reggeli tornára is alkalmas szabadgyakorlatot, kéziszergyakorlatot tervezni és végrehajtani. 
Mutasson saját magához mérten fejlődést az év során.	
Atlétika
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Speciálisan előkészítő (cél- és rávezető) gyakorlatok a feldolgozandó anyag függvényében 
(futó-, ugró-, dobóiskola). 

Futások: 
A korábban tanult rajtformák pontos, célszerű alkalmazása. 
Rövid távú vágtafutások. 
Iramfutás (tempófutás) a táv fokozatok növelésével, illetve a táv ismételt lefutásával meghatározott pihenők beiktatásával. 
Tartós futás. 
Futás feladatokkal, akadályokkal, Átfutások akadályok felett. 
Váltófutás. 

Ugrások: 
Magasugrás átlépő és flopp technikával. 
Távolugrás guggoló vagy ollózó technikával. 
Dobások: 
Kislabdahajítás ötös lépésritmussal. 
Súlylökés oldal felállásból. 
Lökések tömött labdával egy és két kézzel.	

Ismerjék a vágtafutás alapelemeit, a gyors indulás feltételeit, az álló- és térdelőrajt technikáját. 

Rendelkezzenek koordinált futótechnikával, ismerjék a helyes légzés szabályait. 

Energikus elugrás, térnyerő légmunka az ugrásoknál 

Ismerjék a lökő és hajító mozdulat közötti különbséget.	

Hajtsa végre az indítás jeleinek megfelelő mozgáselemeket. 

Legyen képes kitartóan futni 
a fiú: 12 percig, 
a lány: 9 percig. 

Önmagához mérten fejlődjön ugróügyessége. 
Helyből távolugrásban a fiú legalább 180 cm-es, a lány 160 cm eredményt érjen el. 

Kislabdahajításban a fiú legalább 30 m, a lány 25 m-es eredményt érjen el.	
Torna
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Talaj: 
Gurulóátfordulás előre-hátra, sorozatban és különböző testhelyzetekből is. 
Repülő gurulóátfordulás sérülést nem okozó tárgyak és társ felett. 
Fejenállás, fellendülés futólagos kézállásba. 
Kézenátfordulás oldalt. 
Szabadátfordulások előre, segítségadással. 
Mérlegállások. 
Ugrások hosszába és keresztbe állított 4-5 részes szekrényen. 
Felugrás, leterpesztés, terpesz- és guggolóátugrás. 
Dobbantó használata. 
Függéshelyzetek és gyakorlatok gyűrűn és kötélen. 
Lendület előre-hátra lebegőfüggés, lefüggés, hátsófüggés, homorított leugrás. 
Mászások fel-le, függeszkedési kísérletek. 
Egyensúlygyakorlatok gerenda, (pad merevítő). 
Test- és helyzetváltoztatások. 
Mérlegállások, testfordulatok. 

Ritmikus sportgimnasztika, aerobic (csak lányoknak). 
Sportgimnasztikában tanult elemek és kombinációk.	Sajátítsa el az egyes szereken a legalapvetőbb elemeket készségszinten. 

Legyen képes 6-8 tanult mozgáselemekből önálló gyakorlat bemutatására. 

Ismerje és alkalmazza az összekötő elemeket. 
Legyen képes 
a fiú: felguggolás leterpesztés 4 részes szekrényen, 
a lány: gurulóátfordulás segítségadással. 

Függőszeren 2-3 gyakorlatelem összekapcsolása 

Zenei és mozgásritmus összehangolása.	Legyen képes egy-egy elem bemutatására, szükség szerint segítségadással. 

3-4 elem összekapcsolása, kartartások, érintőjárás, hármaslépés. 
Lendület előre-hátra, hátsó függés. 

Mozgása mutasson összefüggést a zene sajátosságaival.	
Testnevelés és sportjátékok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Speciálisan előkészítő, a labdás ügyességet fejlesztő feladatok és testnevelési játékok. 
A helyi adottságok, a tanulók érdeklődése és a tanár irányultsága függvényében választott két sportjáték technikai és taktikai elemeinek tökéletesítése. 
Támadás és védekezés alapvető megoldásai az adott sportjátékokban. 
A sportjátékot és a motorikus képességek fejlesztését szolgáló, a tanulók játékigényét kielégítő testnevelési játékok.	Labdajátékokban a társakhoz és a labdához való igazodás, emberfogásos védekezés. 

Legyen képes a tanult technikai elemeket alkalmazni passzív, majd aktív védővel szemben. 

Játékban törekedjen a pontszerzésre és erre ösztönözze társait is.	Legyen képes aktívan részt venni egy sportjátékban. 
Ismerje az adott sportjáték játékszabályait, és azokat alkalmazza a különböző taktikai megoldásoknál.	
Foglalkozások a szabadban
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az iskola környezete és az időjárás figyelembevételével a tanórák lehetőleg a szabadtéren valósuljanak meg. 
Képezzék a tananyag szerves részét a túrázások, szabadban űzhető sportok, téli sportjátékok.	Edződjön az időjáráshoz. A szabadban végzett futás váljon számára örömet adó tevékenységgé. 
Ismerjék meg a téli foglalkozások örömét és veszélyeit. 
Ismerjék meg az iskola kínálta szabadidős sporteszközöket és használják azokat.	Rendszeresen folytasson szabadtéri sporttevékenységet.	
Úszás
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az úszás távolságának növelése a választott két úszásnemben. 
Vízalábukás. 
Vízi játékok.	Az előző évfolyamokon tanultakra építve a teljesítményképes úszótechnika kialakítása két úszásnemben.	Tudjon folyamatosan leúszni 300-400 m-t legalább egy úszásnemben. 
Fejlődjön állóképessége a másik úszásnemben is (50-100 m).	
Felmérések
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Motorikus tesztek. A felméréseket a gerinc- és ízületvédelem szabályainak betartásával kell végezni.		Mutasson fejlődést önmagához viszonyítva.	
Mozaik kerettantervrendszer a gimnáziumok számára
BEVEZETÉS
Az iskolai nevelés-oktatás közös értékeit, kulcskompetenciáit, fejlesztési feladatait - általános szinten - a NAT 2003 fogalmazza meg. A feldolgozandó konkrét tartalmak a középszintű érettségi vizsgakövetelményekben találhatók. E két dokumentum úgy biztosít egységes alapot közoktatásunk elvi, szemléleti, cél és feladatbeli, tartalmi, szerkezeti meghatározásához, hogy egyben önállóságot is biztosít a - különböző körülmények között dolgozó - magyarországi iskolák számára munkájuk alapdokumentumainak differenciált elkészítéséhez.
A differenciálást megtervező helyi terveknek a NAT „lágy” folyamatszabályozására és a középszintű érettségi vizsgakövetelmények „kemény” kimeneti szabályozására - mint közös alapra - kell épülnie. Így a tanároknak és az iskoláknak általunk javasolt, konkrét segítséget adó, adaptálható kerettantervi rendszerünknek is ezek alapján kell meghatározni: a tantárgyak nevét, a tartalmát és ezek időbeli elrendezését, a kiemelt célokat, követelményeket és ajánlott módszereket, az egyes szakaszok befejező évfolyamának kimeneti követelményeit stb.
Az iskolák céljai, feladatai és működési feltételei ugyan lényegesen különbözhetnek egymástól, de többségüknek valójában ugyanazokkal az alapvető feladatokkal és nehézségekkel kell megbirkózniuk. Ez a kerettantervrendszer a többségnek szeretne segítséget adni a helyi pedagógiai programok és azon belül az egyes tantárgyak helyi terveinek elkészítéséhez.
A helyi pedagógiai programok és tantervek elkészítését elősegítő gondolatok, javaslatok
A NAT 2003 alapelveit elfogadva és a középfokú érettségi követelményeket tudomásul véve fontosnak tartjuk előre bocsátani az általunk kiemelt hangsúllyal kezelt gondolatokat és a változások jogosságát bemutató „helyzetképeket” (amiben, néhány helyen, pl. az Alapgondolatok, rendezőelvek és a Bevezetés című részekben túlléptük a kerettantervekkel szemben támasztott igényeket), hogy javaslataink érthetőbbek, elfogadhatóbbak és így jobban átvehetők legyenek.
Gondolatainkat igyekeztünk úgy felépíteni, hogy azok a felhasználók igényeinek széles körben megfeleljenek, minél nagyobb része beépíthető legyen a helyi igényeknek és elképzeléseknek megfelelő dokumentumokba.
Az alsó tagozat (1-4. évfolyam) kerettanterveit egy rendszerbe fogtuk össze, hogy az a könnyebb kezelhetőség mellett, világosabban érzékeltesse e pedagógiai szakasz súlyát, sajátosságait és az egyes részei jobban összehangolhatók legyenek.
A felső tagozatra és a középiskolára (5-12. évfolyamokra) készült kerettanterveket ráépítettük az alsó tagozatosra, és két összekapcsolt egységben, de együtt néhány tantárgynál lineáris felépítésben - kezeltük azokat. Arra törekedtünk, hogy az - iskolarendszerünk jelenlegi tagozódása miatt formailag elkülönült - alapozó, fejlesztő és megszilárdító, elmélyítő szakaszok kerettantervei szoros egységet alkotva együtt jelenjenek meg. Így a nevelés-oktatás két nagy szakaszában dolgozó tanárok (felső tagozat, középiskola) alaposabban és könnyebben megismerhetik egymás feladatait, az egymás területén megvalósuló változásokat. A szokásos érettségi tantárgyaknál a kétszintű érettségire történő felkészítés újszerű feladatit, külön tantervekkel igyekszünk segíteni.
A javasolt tevékenységek megvalósításához szükséges eszközigények minimumát az átlagos helyzetben levő iskolák jelenlegi lehetőségeinek megfelelően képzeltük el.
Kerettanterveinkben igyekeztünk a NAT elveit és a középszintű érettségi követelmények igényét - ami elvileg az általános műveltség élethivatástól független részét kellene, hogy jelentse - úgy teljesíteni, hogy azok az iskolai közösségek saját gondolatai alapján, minél több iskolában jól megvalósíthatók legyenek. Ezért ajánlásainkban az előírások és az ésszerűség keretein belül tartottuk a tartalmi követelményeket.
Ezt a kerettantervrendszert egy kidolgozandó pedagógiai rendszer részének tekintjük és fokozatosan kiegészítjük a Mozaik Kiadó tanmenetekkel, tankönyvekkel, munkafüzetekkel, feladatlapokkal stb. Továbbra is tervezzük a programok alkalmazását elősegítő szakmai, módszertani előadásainkat, tanácsadásainkat és a programok fejlesztését, „karbantartását”.
Alapgondolatok, rendezőelvek
Közoktatásunk változását szükségessé tevő legfontosabb okok
Az általános iskolák szempontjából legfontosabb változás az, hogy az általános műveltség alapjainak biztosítása 18 éves korig tolódott ki. Így ezen a területen a mindenkire vonatkozó minőségi előrelépés igénye ebben az időkeretben túlterhelés nélkül is megvalósítható lehet. Mivel az általános iskolák ennek a feladatnak csak az első, alapozó, fejlesztő szakaszában vesznek részt, nem kényszerülnek nevelő-oktató munkájukban, a tantárgyak tartalmának kiválasztásában még viszonylagos teljességre sem. Csak a saját feladatuk megvalósítására, a középiskolára történő felkészítésre, a tananyag feldolgozási folyamatának logikai megalapozottságára és a nevelés lehetőségeinek biztosítására kell vigyázniuk. Ezzel több idő és energia juthat a hatékonyabb módszerek alkalmazására, személyiség- és közösségfejlesztés megfelelő szintre emelésére és sok más eddigi gond megoldására. Ezzel elérhető, hogy amennyiben a követelmények teljesíthetők, az iskolai munka a többség számára sikerélményekkel járjon.
A középiskolák számára a legnagyobb kihívást napjainkban az jelenti, hogy egyszerre jelenik meg az igény náluk a (jó értelemben vett) „elit” képzés szakmai színvonalára, valamint a korszerű általános műveltség megalapozására és a kibővült nevelési feladatok megvalósítására. Ennek eleget tenni - a ma már szerényebb képességű és kevésbé céltudatos tanulókat is magába foglaló osztályokban - csak megfelelő szervezeti keretek között (pl. középszint és emeltszint szétválasztása az érettségi felkészítésben stb.), új szemlélettel, a körülményekhez igazított többszintű rugalmas cél- feladat- és értékelési rendszerrel, alkalmasabb módszerekkel stb. lehet. Ezeket a feltételeket az előttünk álló évtizedben mindenképpen meg kell teremteni, akár a felmenő rendszerű NAT-tal, akár másként (esetleg azt megelőzően, mert pl. a kétszintű érettségi bevezetése megelőzi a NAT-ot).
A fenti indokok is azt erősítik, hogy mind az egyéni élet, mind a társadalom és gazdaság területén bekövetkező változások jogos igényeinek teljesítése érdekében - a ma is érvényes értékek megtartása mellett - a közoktatásban jelentős változásokra van szükség. Ezért minden képzési szakaszában - az életkori sajátságoknak megfelelően - figyelembe kell venni többek között a következőket.
Napjainkban egyre sokoldalúbb és magabiztosabb tájékozódási képességet és tájékozottságot követel meg mindenkitől az életfeltételek kialakítása és a társadalomba való beilleszkedés, mint eddig:
- a társadalmi jelenségek, folyamatok, kapcsolatrendszerek megértése, befolyásolása és a hozzájuk való alkalmazkodás területén;
- a természettel kialakítandó kapcsolatokban, a kölcsönhatás-rendszerek felismerésében, a környezetvédelemben;
- a korszerű technikák megismerésében és alkalmazásában;
- az információk megszerzésében, kezelésében és felhasználásában;
Egyre nagyobb tudatosságra, felkészültségre és fejlettebb döntési képességre van szüksége mindenkinek:
- az egyéni és közerkölcs lényegének megismerésében, társadalmi értékeinek megértésében, elfogadásában, javításában és megkövetelésében;
- a társadalmi beilleszkedéshez szükséges szociális és cselekvési kompetenciák megszerzéséhez;
- az egyén és közösség számára egyaránt fontos személyiség- és közösségfejlesztés fontosságának felismerésében, megértésében és megvalósításában;
- a demokrácia, az alapvető emberi jogok ismeretében, értékelésében, alkalmazásában és megvédésében;
- a helyes én-, nemzet- valamint európai azonosságtudat kialakításában és helyes arányú összehangolásában;
- a nemzeti értékek és hagyományok megbecsülésében;
- a különböző kultúrák és általában a „másság” iránti nyitottság elfogadásában;
- a termelés és fogyasztás kapcsolatának, növekedésük következményeinek, valamint korlátainak, a Föld ezekkel kapcsolatos globális problémáinak felismerésében, megoldásában;
- önmagunk és környezetünk egészségéért vállalt felelősségben, az egészséges életmód kialakításában;
- a környezet- és a fogyasztóvédelemben fontosságának megértésében, lehetőségeinek érvényesítésében;
- az alkalmazni képes tudás fontosságának felismerésében és a megszerzéséhez nélkülözhetetlen munka felvállalásában;
- az élethosszig tartó önálló tanulás elfogadásában és módszereinek elsajátításában;
- a pályaválasztás megalapozásában, az ezzel kapcsolatos tennivalók teljesítésében;
- az egyre gyakoribb döntési helyzetek helyes (mások és a közösségek jogait, érdekeit nem sértő) megoldásának keresésében; stb.
Mindez magasabb szintű erkölcsiséget, általános műveltséget, korszerűbb és erősebb elméleti alapokra épülő szaktudást követel meg. Ugyanakkor az egyén minden ismerete, készsége, képessége csak alkalmazásra kész szinten jelent igazi értéket. Ezek megszerzéséhez nélkülözhetetlen a tanulók tudatos, önkéntes, aktív, segítőkész együttműködése az iskolával.
A tanulók érdeklődésének felkeltése és fenntartása érdekében sikerélményekre, az iskolai munkával járó erőfeszítések, eredmények elismerésére, megerősítésére van szükség. Ennek előfeltétele az, hogy:
- segítsük a tanulók által különféle forrásokból (tapasztalatok, TV, rádió, Internet, folyóiratok, barátok stb.) rendszerezetlenül megszerzett ismeretek szelektálását, áttekinthetőbbé, rendszerbe foglalttá tételét, igazságtartalmának vizsgálatát és ezekhez kapcsoljuk az új tudást;
- mutassuk meg, hogy az iskolában megalapozott általános műveltség értékesebbé teszi az embert, és az ott szerzett tudás használható a gyakorlatban;
- erősítsük a tanulói önállóságot, biztosítsuk a nevelés-oktatás folyamatában az ismeretszerzést elősegítő, irányító tevékenységünk elsődlegességét;
- kapcsoljuk össze az emberi tudást, valamint a társadalom, a gazdaság, az életminőség fejlődését, mutassuk meg a sokféle emberi érték és az egyén boldogulásának (nem mindig egyértelmű) kapcsolatát;
- gondoljuk át követelményeinket, értékelési rendszerünket, ismerjük el a sokféleképen megnyilvánuló emberi értékeket.
Nem vitatható a korszerű műveltség integratív jellege, és így a nevelés-oktatás ilyen jellegének erősítése iránti igény sem. Mindez azonban nemcsak integrált tantárgyakkal valósítható meg, sőt a mai körülmények között - legtöbb helyen - nincs is meg a személyi, tárgyi és anyagi feltétele az integrált oktatás széles körű bevezetésének. Az sem biztos, hogy célszerű volna a közoktatás minden szakaszában és minden területén a formális tantárgyi integráció bevezetése. Jelenleg a tanárok többségének felkészültsége (diplomája, tanítási gyakorlata) csak egy-két tantárgy nevelő-oktató munkájában érvényesülhet megfelelő színvonalon. Ugyanakkor a felsőoktatás még ma is alig képez integrált tantárgyak tanítására tanárokat.
A közoktatás minden szintjén azonban nagy - jelenleg alig kihasznált - lehetőség van a különféle tantárgyakban folyó nevelés-oktatás tartalmi, szemléleti, időrendi összehangolásában. Tanterveinkben ezért erre törekszünk, hiszen csak így valósítható meg pl. az, hogy minden ismeret ott jelenjen meg először a tanulási folyamatban, ahol az legkönnyebben és szakszerűen építhető be a tanulók meglevő tudásrendszerébe, mert megvan hozzá a szükséges előismeret és készség. Csak így érhető el, hogy ne kelljen pl. új matematikai előismereteket fizika órán (elsietve, formálisan, jól-rosszul) megtanítani a továbbhaladás érdekében. Az összehangolás elengedhetetlen azért is, hogy kiemelt helyzetbe tudjuk hozni azokat a tartalmakat, gondolatokat, csomópontokat, amelyek a kultúraközvetítés szempontjából meghatározó fontosságúak, mert túlmutatnak az egyes tantárgyak részterületein.
Mivel a NAT-ban leírt Kiemelt fejlesztési feladatokkal teljes mértékben azonosulni tudunk, ezekre hivatkozást csak tantárgyi szinten, konkrét formában tartjuk célszerűnek.
JAVASLAT A TANTÁRGYAK RENDSZERÉRE ÉS IDŐKERETEIRE
Ez a kerettanterv-rendszer a műveltségi területek többségének feladatait hagyományos tantárgyi keretek között (kivételek: 5. és 6. évfolyamon a természetismeretet, valamint a Földünk és környezetünk műveltségi terület, ill. az úgynevezett „modul tantárgyak”, ahol több alternatív lehetőséget kínálunk fel) és összehangoltan igyekszik feldolgozni. A modulokba foglalt feladatoknak önálló óraszámot biztosítottunk, és javaslatot tettünk valamilyen tantárgyhoz kapcsolásukra is.
Az első négy évfolyam tantárgyait és ezek órabontását az alsó tagozatos kerettanterv tartalmazza.
Az ötödik-tizenkettedik osztályok óraterveihez azért állítottunk össze három táblázatot, mert tudjuk, hogy az órafelosztás itt legtöbbször nemcsak szűk szakmai kérdés. Ezért órafelosztást elkészíteni - a tantestületi „béke” veszélyeztetése nélkül - csak úgy lehet, ha a tanulók érdekeit tekintjük legfontosabbnak, a tantárgyi és tanári részérdekeket háttérbe szorítjuk, tehát elsősorban objektív elvek érvényesülnek. A három táblázattal és a melléjük írt megjegyzésekkel egy ilyen, az érveket is bemutató javaslatot fogalmaztunk meg.
Az első - a minimumra és maximumra utaló - táblázat a NAT 2003 javaslatát változtatás nélkül tartalmazza, de a százalékokat átváltottuk heti óraszámokra, és odaírtuk a közoktatási törvény által meghatározott heti maximális óraszámokat is. A második és harmadik táblázatban, az elsőre épülve, a mi javasolt elképzeléseink láthatók.
A műveltségi területekre jutó időkeretek minimumainak összege mindenütt 90%, kivéve a 11. és 12. tanévet, ahol 70%. A szabadon hagyott 10%-ot felhasználtuk a javasolt óraszámok kialakítására (kivéve a 11. és 12. tanévet, ahol erre csak 5%-ot vettünk igénybe). A két utolsó tanévben (30% - 5% =) 25%-ot a közép szintű érettségire történő felkészítésre javasoltunk. A helyi igényeket ezek megváltoztatásával, vagy a 28/2000 (IX. 21.) OM rendelet 8. § (3) bekezdése és az ezt módosító 24/2003. (VIII. 19.) OM rendelet alapján történő bővítésével lehet megvalósítani. Erre igen jó lehetőség van az idegen nyelvek óraszámának (a nyelvtagozatos osztályokban akár heti 6 órára) emelésénél. Az emeltszintű érettségire történő felkészítés is a tanulók által önként vállalt és a Közoktatási Törvény 52 §-ának (7) pontja által biztosított feltételek között valósítható meg.
A javasolt óraszámokat a következő gondolatok alapján alakítottuk ki:
- A heti óraszámokat a minimumokból kiindulva állapítottuk meg, és ezeket egészítettük ki a szabad órakeret terhére.
- Igyekeztünk figyelembe venni az adott tantárgyaknak az adott tanévben kiemelt feladatait is, pl. az 5. tanévben a magyarnál és matematikánál az írás, olvasás, számolás területén esetleg meglevő hiányosságok pótlására javasolt magasabb óraszámmal.
- A heti óraszámok minimumait egészre, vagy öttizedre kellett kerekíteni. Ezt legtöbbször úgy hajtottuk végre, hogy ha az adott tantárgynál az egyik tanévben emeltünk, akkor a másikban csökkentettünk.
- Amikor az előző „szabálytól” eltértünk, akkor annak az volt az oka, hogy az adott tantárgyat fontossága miatt kiemeltük (pl. magyar, idegen nyelv, matematika, biológia az egészséges életre nevelés miatt), vagy az adott tantárgy feladatait és a minimumként kiszámított óraszámát nem tartottuk arányosnak (pl. földrajz).
- Igyekeztünk csökkenteni a - pedagógiai hatékonysággal alig bíró - heti 1 órás tantárgyak számát is, ez néhány tizedes módosítással sok helyen elérhető volt.
- A középiskolánál vigyáztunk arra, hogy minden tantárgynál legyen valós lehetőség a középszintű érettségi követelményeinek elérésére.
- Kiszámítottuk a javasolt órák minimumtól való eltérésének 8 tanévi előjeles összegét, és ennek figyelembevételével alakult ki a végleges változat.
A NAT 2003 AJÁNLÁSA A MŰVELTSÉGI TERÜLETEK IDŐKERETEIRE SZÁZALÉKBAN ÉS HETI ÓRASZÁMBAN MEGADVA
	Tanév	
Műveltségi területek	1-4	5-6	7-8	9-10	11-12	
	1-3	4					
Magyar nyelv és irodalom	32-42%	17-24%	10-15%	10-15%	10%	
	6,4	7,2	3,83-5,4	2,5-3,75	2,75-4,1	3	
Élő idegen nyelv 	2-6%	12-20%	12-20%	12-20%	13%	
	0,4	1,35	2,7-4,5	3-5	3,3-5,5	3,9	
Matematika	17-23%	15-20%	10-15%	10-15%	10%	
	3,2	3,83	3,38-4,5	2,5-3,75	2,75-4,1	3	
Ember és társadalom	4-8%	4-8%	10-15%	10-15%	9%	
	0,8	0,9	0,9-1,8	2,5-3,75	2,75-4,1	2,7	
Ember a természetben	4-8%	7-11%	15-20%	10-15%	10%	
	0,8	0,9	1,58-2,5	3,75-5	4,13-5,5	3	
Földünk-környezetünk			4-8%	4-8%	4-8%	¤	
		¤	0,9-1,8	1-2	1,1-2,2		
Művészetek	10-18%	12-18%	8-15%	9-15%	5%	
	2	2,25	2,7-3,6	23,75	2,48-4,1	1,5	
Informatika	2-5%	4-8%	6-10%	6-10%	5%	
	0,4	1,15	0,9-1,8	1,5-2,5	1,65-2,7	1,5	
Életvitel és gyakorlati	4-8%	4-9%	5-10%	5-10%	*	
ismeretek	0,8	1,8	0,9-2	1,25-2,5	1,38-2	¤	
Testnevelés és sport	15-20%	11-15%	10-15%	9-15%	8%	
	3	4,5	2,48-3	2,5-3,75	2,48-4,1	2,4	
Heti maximális a Közokt. Törvény 52§ (3)	20	22,8	22,5	25	27,5	30	
1. táblázat: A NAT 2003 ajánlása a műveltségi területek időkereteire
JAVASLAT A 11. ÉS 12. TANÉV 30%-OS SZABAD ÓRÁINAK FELHASZNÁLÁSÁRA AZ ÉRETTSÉGI FELKÉSZÍTÉSSEL KAPCSOLATBAN
A 11. és 12. évfolyamon biztosított 30%-os szabad órakeret (heti 9 - 9 óra) javasolt felosztásának alapgondolatai a következők:
1. A heti óraszámok kialakítására itt 5%-ot használtunk fel.
2. Figyelembe vettük az OM jelenlegi álláspontját a kétszintű érettségire történő felkészüléssel kapcsolatban, amely a következő: „A középszintű felkészítés óraszáma legalább 138 (heti 2) óra, az emelt szintűé pedig legalább 276 óra, illetve ha a tantárgy alapóraszáma több mint 138 óra, akkor ehhez viszonyítottan plusz 138 órában kell tanítani az emelt szintre történő felkészítés során a tantárgyat”. Ha a 30%-ot az alapóraszámok kialakítására (5%) és a középszintű érettségi felkészülésre (25%) bontjuk akkor ez utóbbira csak heti 7,5 -7,5 óra áll rendelkezésünkre a 11. és 12. tanévben. Így a fenti igényt csak közelítőleg tudtuk teljesíteni, de még a 30% is kevés volna ennek maradéktalan teljesítésére (mert 5 × 2 = 10).
3. Előfordulhat, hogy az ötödik (választható) érettségi tantárgyat sem a 11., sem a 12. tanévben már nem tanítjuk, így a felkészítésre ezeknél feltétlenül önálló tanórát kell biztosítani.
4. Az emelt szintű érettségi felkészítést nem a heti 30 alapóraszám, hanem az engedélyezett +3 „nem kötelező órakeret” [közoktatási törvény 52. § (7) pont]terhére kell megoldani.
5. Az emelt szinten érettségizők a legalább a 12. tanévben kapják meg az általuk emeltszintűnek választott tantárgyak első öt sorban feltüntetett lehetőségeit is. Ezért a 12. tanévben ezek az órák külön kezelendők az alapóráktól, mert csak így lehet a kétféle felkészítésre biztosított óraszámot az emeltszintűeknél összevonni. 
Tantárgy	Tanév		
	A 11. tanévben	A 12. tanévben	
Magyar	1,5	1,5	
Történelem	1,5	1,5	
Idegen nyelv	1,5	1,5	
Matematika	1,5	1,5	
Az ötödikként választott érettségi tantárgy	1,5	1,5	
A középszintű érettségi felkészítéshez összesen	7,5	7,5	
Az 1. emelt szintűnek választott érettségi tantárgyhoz az 52. § (7) terhére	1,5	1,5	
A 2. emelt szintűnek választott érettségi tantárgyhoz az 52. § (7) terhére	1,5	1,5	
2. táblázat: Javaslat az érettségi felkészítés óratervére
AZ ÁLTALUNK JAVASOLT HETI ÓRASZÁMOKA NAT 2003-HOZ
Tantárgy	Tanév	
	5.	6.	7.	8.	9.	10.	11.	12	∑Δ	
Magyar nyelv és irodalom	4(+)	3,5(-)	3 
+0,5*	3 
+0,5*	3(+)	3,5(+)	3 
(+1,5)	3 
(+1,5)	+1,84	
Élő idegen nyelv	3(+)	3(+)	3	3	4(+)	3,5(+)	3,5(-) 
(+1,5)	4(+) 
(+1,5)	+1,2	
Matematika	4(+)	3,5(+)	3	2,5 
+0,5*	3(+)	3(+)	3 
(+1,5)	3 
(+1,5)	+1,24	
Történelem és állampolgári ismeretek	1,5(+)	1(+)	2(-)	2	2(+)	2(-)	2,5 
(+1,5)	2,5 
(+1,5)	+1,3	
Társadalomismeret	-	-	-	-	1	0,5	-	-		
Emberismeret és etika	-	-	-	-	-	-	0,5	0,5		
Természetismeret	1(-)	2(+)	-	-	-	-	-	-	-0,16	
Biológia és egészségtan	-	0,5	1,5(+)	2(+)	-	1,5(+)	2(+)	2	+1,87	
Fizika	-	-	1,5(+)	1,5(+)	2(-)	2(+)	2(+)	-	+1,3	
Kémia	-	-	1,5(+)	1,5(+)	2(-)	2(+)	-	-	+0,87	
Földrajz	1(+)	1(+)	1,5(+)	1,5(+)	2(+)	2(+)	-	-	+3	
Ének-zene	1	1	1	1,5(+)	1	1	1,5	-		
Dráma és tánc	0,5(+)	0,5(+)	-	-	-	-	-	1		
Vizuális kultúra	1,5(+)	1,5(+)	1	1(+)	1	1	-	-	+0,64	
Mozgóképkultúra és médiaismeret	-	-	-	0,5	-	-	-	1		
Informatika	1(+)	1(+)	1,5	1(-)	2(+)	1,5(-)	1,5	2(+)	+0,4	
Életvitel és gyakorlati ismeretek	1(+)	1(+)	1,5(+)	1(-)	1,5(+)	1(-)	-	-	-0,06	
Testnevelés és sport	2,5(+)	2,5(+)	2,5	2,5	2,5(+)	2,5(+)	2,5(+)	2,5(+)	+0,28	
Érettségi felk. 5. tárgy	-	-	-	-	-	-	1,5	1,5		
Osztályfőnöki	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5	0,5		
Heti maximum	22,5	22,5	25	25	27,5	27,5	30	30		
A heti szabadon választható óraszám	2	2	4	4	4	4	3	3		
4. táblázat: A javasolt heti óraszámok az 5-12. évfolyamon.
(+), (-): az előjel a javasolt óraszámnak az alapul vett minimumtól való eltérés „irányát” mutatja, a ∑Δ jelzésű oszlopban ezen eltérések nyolc tanévi előjeles összege található.
*: jelzi, hogy hol volna célszerű a szabadon választott órák terhére a bővítés.
A (+1,5) a középszintű érettségi felkészítésre szánt órák az alapóraszámból.
Magyar nyelv és irodalom
9-12. évfolyam
Bevezetés
A 21. század információs társadalmában, globalizálódó világunkban talán minden eddiginél nagyobb szerepe van a magyar nyelv és irodalom tantárgynak. Biztos és állandó értékeket közvetít, kapcsolatot képes teremteni és tartani múlt, jelen és jövő között, ezzel biztosítani tudja a kultúra folytonosságát és folyamatos megújulását. Nélkülözhetetlen az értékátadásban, az érzelmi élet gazdagításában, az egyén kulturális önazonosságának kialakításában és megerősítésében, elősegíti az emberi és társadalmi problémák megértését, más kultúrák megismerését, az előítéletek visszaszorítását. Emellett olyan nyelvi ismeretek hordozója, melyek szükségesek a hatékony társadalmi kommunikációhoz, az önkifejezéshez, más műveltségi területek megismeréséhez, a tudás gyarapításához, a tanuláshoz.
Ugyanakkor talán minden eddiginél nagyobb kihívásokkal kell szembenézni a tantárgy tanítása során. Nem hagyható figyelmen kívül az elektronikus információhordozók, a mozgóképkultúra térhódítása az ifjúság körében, az olvasás népszerűségének csökkenése, az olvasási szokások átalakulása, az irodalomtanulás iránti csökkenő motiváltság. Ebben a közegben csak hiteles kérdések és válaszok megfogalmazásával tudjuk megragadni a diákok figyelmét, hogy az iskolai olvasmányok elutasításától eljuttassuk őket az élményt nyújtó, értelmező olvasásig. Ezeket a feladatokat kell megoldani úgy, hogy közben a gimnáziumi nevelő-oktató munka célja az általános műveltség biztosítása mellett a felsőfokú tanulmányokra történő előkészítés is.
Az anyanyelvi és irodalmi nevelés egymástól elválaszthatatlan, tartalmában és céljaiban szorosan kapcsolódik a Művészetek, az Ember és társadalom, az Élő idegen nyelv és az Informatika műveltségi területekhez, de befolyásolja a többi műveltségi terület tanítását, elsajátítását is.
A tantárgy célja
Az anyanyelvi nevelés alapvető célja az ismert Kölcsey-idézet szellemében fogalmazható meg: „idegen nyelveket tudni szép, a hazait pedig a lehetségig művelni kötelesség”. Elsődleges feladat - az életkornak megfelelően - az anyanyelvi kompetencia fejlesztése. A tanulók tudják értelmezni a kommunikációs helyzeteket, vegyenek részt aktívan a kommunikációs folyamatokban. Folyamatosan fejlődjön szövegértési és szövegalkotási képességük. Ismerjék meg anyanyelvük rendszerét, annak jelenét és múltját. Megfelelő nyelvi kultúrával rendelkezzenek, szóbeli és írásbeli megnyilatkozásuk igényes és tudatos legyen.
Irodalomtanításunk célja, hogy diákjaink értő olvasóvá, befogadóvá váljanak. Ehhez szükséges az olvasási kedv felkeltése, ill. fenntartása, az irodalomnak mint művészetnek megszerettetése, kifejezési módjainak megismertetése. Az irodalmi művek olvasása, értelmezése képessé teszi a tanulókat az esztétikai, morális és kulturális értékek elsajátítására. Tanítványainknak közvetíteni kell mindazt, ami a magyarság és az európaiság szellemiségében ránk hagyományozódott, amit eddig az emberiség létrehozott a szó művészetében. Ezért a tantervünk megtartja a linearitás elvét, de ezt ötvözni kell a komplex látásmód kialakítására irányuló törekvéssel, műközpontúsággal.
Cél továbbá, hogy a továbbtanulók számára teremtse meg a lehetőséget a felsőfokú oktatási intézménybe kerüléshez szükséges eredményes felkészülésre.
Fejlesztési feladatok
A fenti célokból a következő feladatok adódnak:
- A társas-társadalmi együttműködéshez szükséges szóbeli nyelvi képességek fejlesztése, a beszédhelyzetnek megfelelő, kulturált nyelvi magatartás kialakítása.
- A nem nyelvi kommunikáció, valamint a másik ember megértését és az önkifejezést elősegítő kommunikáció formálása, továbbfejlesztése.
- A beszédkészségnek és a szóbeli szövegek megértésének fejlesztésével önismeretre, önbecsülésre, az ezeken alapuló magabiztos fellépésre és mások személyiségének tiszteletére, véleményének megbecsülésére nevelés.
- Az iskolai képzés szintjének megfelelő szövegértés, olvasási készség, értő olvasás kialakítása.
- Az anyanyelvű írásbeliség normáinak megismertetése, az európai és a magyar kultúrában hagyományos alapvető szövegtípusok elsajátíttatása.
- A kreatív írás, az önkifejezés, az egyéni stílus fejlesztése.
- Az életkornak megfelelő írástechnika, olvasható betűformák, esztétikus íráskép, az anyanyelvi normákat követő helyesírás kialakítása.
- Az alapműveltség elsajátításához szükséges információk megszerzésének és feldolgozásának csoportos és egyéni technikái, e technikák megismertetése, használatuk gyakorlása.
- A mai magyar nyelv árnyalt és igényes használatához szükséges nyelvtani ismeretek elsajátíttatása, a szövegre, annak jelentésére és stílusára vonatkozó ismeretek alkalmazása a szövegalkotásban és a szövegek megértésében, elemzésében.
- A nyelvnek kommunikációs közegként, eszközként és társadalmi jelenségként való értelmezése, annak felismertetése, hogy a nyelv rendszer, hogy a nyelvnek anyanyelvként való birtoklása tartja össze a nyelvközösséget, közvetíti a világra vonatkozó tudást, hagyományt.
- A nyelvi kultúra fejlesztésével megalapozni a tanulók sikeres szocializációját, hozzájárulni megfelelő önértékelésük kialakulásához, önbecsülésük fejlesztéséhez.
- Az irodalom mint művészet befogadásának megalapozása és fejlesztése.
- Az olvasás mint műélvezet megtapasztalása, az olvasás iránti igény felkeltése.
- Felkészítés az irodalmi kifejezési formák felismerésére, megértésére, befogadására.
- A költői nyelv sajátosságainak megfigyeltetése, megértésének megalapozása és fejlesztése.
- Felkészítés az irodalmi műveltséghez tartozó ismeretek elsajátítására.
- A kulturális és történeti másság felismertetése, megértése és erre épülő tisztelete.
- Önálló ítéletalkotás társadalmi, történeti, morális és esztétikai kérdésekről, a vélemény érvelő kifejtésének és védelmének képessége különféle kulturális, etikai, esztétikai normák és kultúrtörténeti ismeretek alapján.
- A műalkotások aktív befogadása, igény és fogékonyság a műélvezetre, a műalkotás fiktív létmódjának megértése.
Értékelési elvek
A tanuló munkájának értékelése során meg kell vizsgálni:
- milyen mélységben sajátította el a magyar nyelv és irodalom tantárgy nyelvezetét;
- megszerezte-e a kellő grammatikai, nyelvi és irodalmi ismereteket;
- birtokába jutott-e az ismeretszerzés különböző formáinak;
- képes-e a szerzett tapasztalatok, ismeretek önálló rendszerezésére, csoportosítására, a felmerült problémák világos megfogalmazására, kifejtésére;
Az eredményes előrehaladás egyik fontos előfeltétele a tanulók tudásának folyamatos ellenőrzése és értékelése. A magyarórákon értékeljük a tanulók
- szóbeli megnyilvánulását,
- írásbeli teljesítményét.
A szóbeli megnyilvánulások lehetnek
- feleletek,
- hozzászólások
- a tananyag feldolgozását segítő jó kérdések, önálló gondolatok
- kiselőadások stb.
Az írásbeli teljesítmények
- a tankönyv, munkafüzet feladatainak megoldása,
- alkalomszerűen készített feladatlapok megoldása,
- feladatgyűjtemények válogatott feladatainak megoldása,
- esszé, értekezés, műértelmezés (évente 3-4 iskolai),
- házi fogalmazások.
Feltételek
A megfelelő tankönyvek és segédletek mellett a tananyag feldolgozásának hatékonyságát növeli, ha lehetőség van kulturális intézmények látogatására, szakirodalmi búvárkodásra (pl. könyvtár, videotéka, Internethasználat).
A heti óraszám:
	9. évfolyam	10. évfolyam	11. évfolyam	12. évfolyam	
Kerettantervi óraszám szerint	3 óra 
(2+1)	3,5 óra 
(2,5+1)	4,5 óra 
(3,5+1)	4,5 óra 
(3,5+1)	
9. osztály
Magyar nyelv
Belépő tevékenységformák
- A kommunikáció tényezőiről és funkcióiról tanult ismeretek felhasználása a tömegkommunikációs műfajok értő és kritikus befogadásában.
- Tapasztalatok szerzése a manipulatív szándék felismerésében; kritikus magatartás a téves ítéletekkel szemben.
- Kreatív gyakorlatok tömegkommunikációs és audiovizuális műfajok alkotására szóban és írásban, a szöveg, a képanyag, a grafikai, tipográfiai eszközök megfelelő elrendezésével (diákújság vagy más szerkesztése).
- Az irodalmi művekben, illetve az órai megbeszélésben észlelt kommunikációs zavaroknak, majd ezek okainak felismerése és törekvés a feloldásukra.
- Szövegátalakítás hangnem- és szempontváltással, tömörítés megadott terjedelemben, szövegfeldolgozás megadott kérdések, szempontok alapján.
- A szöveg makro- és mikroszerkezetének, az egész és rész viszonyának vizsgálata szakmai-tudományos, publicisztikai és szépirodalmi művekben.
- A kommunikációs helyzetnek (ki, kinek, milyen céllal, milyen formában) megfelelő szabatos szövegalkotás a felépítés, tagoltság, kifejtettség, tartalmasság, koherencia, kifejezésmód és a műfaj figyelembevételével különféle témákban.
- A címzettnek, a témának, a beszédhelyzetnek megfelelő szóbeli megnyilatkozás a személyes érintettség kifejezésével.
- Különböző nézőpontú értékelések érveinek összevetése alapján önálló állásfoglalás különféle műfajokban, például glossza, recenzió, könyvajánlás, kiselőadás formájában.
- A nyelvi szintek szabályairól és elemkészletéről eddig tanultak fogalmi szintű megnevezése, az ismeretek önálló felhasználása elemzési és fogalmazási feladatokban.
- Szövegek mikro- és makroszerkezetének feltárása: bekezdések, utalások, kapcsolatok, egyeztetések szerepének vizsgálata, értékelése.
- Különféle tartalmú publicisztikai, szakmai-tudományos, közéleti, gyakorlati szövegek önálló elemzése szerkezetük, témahálózatuk, jelentésrétegeik és szövegegységeik logikai kapcsolatainak bemutatásával.
- A szórend, az aktuális tagolás és a jelentés összefüggésének figyelembevétele.
- A magyar helyesírás alapelveinek ismeretében készség az önálló hibajavításra, önkontrollra.
Cél
A magyar nyelv tanításának a 9. évfolyamban az a célja, hogy a tanulók
- megismerjék a kommunikációs folyamat működését, a tömegkommunikáció eszközeit, gyakori műfajait,
- felismerjék a médiumok hatáskeltő eszközeit, módszereit, befogadásuk során tudjanak kritikus magatartást tanúsítani,
- elegendő ismerethez jussanak ahhoz, hogy rendszerezni tudják a nyelvi szintekről tanultakat,
- tudjanak a különböző kommunikációs helyzeteknek megfelelő szövegeket alkotni szóban és írásban,
- szerezzenek jártasságot szövegelemzésben,
- helyesírási készsége javuljon,
- legyenek képesek önálló anyaggyűjtésre, cédulázásra.
Óraszámok
Heti 1 óra - összesen 37 óra
Javasolt óraterv
	Összes 
óra	Gyakorlati 
óra	Összefoglaló óra	Ellenőrző 
óra	
A tömegkommunikáció	5	1		1	
A nyelvtani szintek grammatikája	14	4	1	1	
A szöveg szerkezete, szintaktikai szintje, jelentése 	10	3	1	1	
Helyesírás 	4	2		1	
Könyv-és könyvtárhasználat 	2	1			
Év végi összefoglalás 	2		2		
Összesen:	37	11	4	4	

Tananyag	Fejlesztési feladatok	
A tömegkommunikáció (5 óra) 
A kommunikáció, a kommunikációs folyamat tényezői és funkciói. A tömegkommunikáció. Média, médiumok, tömegtájékoztatás. A tájékoztató és véleményközlő médiaműfajok.	A kommunikációs folyamat összetevőinek felismerése. Árnyalt, rugalmas alkalmazkodás a kommunikációs folyamat tényezőihez különféle konkrét beszédhelyzetekben. A médiatermékek értő befogadása, a manipulációs szándék felismerése	
A nyelvtani szintek grammatikája (14 óra) 
Hangtani ismeretek: hangállományunk, hangtörvények. Alaktan: szóelemek, szótő, képző, jel, rag - kapcsolódásuk és változataik. Szófajtan: a szófaj fogalma és a szófaji rendszer. Mondattan: a mondatok osztályozása (modalitás, szerkezet) a szintagmák, mondatrészek, egyszerű és összetett mondat.	A nyelvi szintek szabályainak és elemeinek megnevezése. Meg- és felismertetni a nyelvi szintek egymásra épülését. Megértetni a nyelv rendszerszerűségét. Az elméleti ismeretek alkalmazása gyakorlati feladatokban (pl. szóelemekre bontás, mondatelemzés stb.). A grammatikai ismeretek tudatos alkalmazása a helyesírásban.	
A szöveg szerkezete, szintaktikai szintje, jelentése (10 óra) 
A szöveg és a mondat. A szöveg felépítése, a szövegegységek. A szöveg szintaktikai szintje, a szövegösszefüggés grammatikai kapcsolóelemei. A logikai kapcsolat, a hiány összetartó szerepe. A mondat szórendjének összefüggése a szövegbe ágyazottsággal, aktuális tagolása. 
A szemantikai és a pragmatikai szint, a szöveg és a kommunikációs folyamat összefüggése. Szótári és lexikális jelentés. Témahálózat, tételmondat, kulcsszavak. A szövegfonetikai eszközök szerepe a szöveg jelentésében.	Képesség a különböző műfajú és rendeltetésű szövegek szerkezetének és jelentésrétegeinek feltárására és értelmezésére. 
A művek műfaji természetének megfelelő szövegfeldolgozási eljárások ismerete és alkalmazása (pl. a kontextus, a téma, a műfaj megállapítása, új és ismert közléselem elkülönítése, logikai összefüggések felismerése, jelentésrétegek feltárása). A szövegértési technikák ismeretének bővítése, gyakorlása, alkalmazása. A szó szerinti és a metaforikus jelentések megkülönböztetése, a ki nem fejtett tartalmak felismerése a szöveg alapján, megértésük, értelmezésük (explicit és implicit tartalom). Jelentéstani és pragmatikai alapfogalmak önálló használata.	
Helyesírás (4 óra) 
A magyar helyesírás alapelvei A szöveg központozása.	A helyesírási biztonság fejlesztése, gyakorlása az írásbeli szövegalkotásban. A helyesírás értelemtükröző szerepének megértése és tudatos alkalmazása.	
Könyv- és könyvtárhasználat (2 óra) 
Az anyaggyűjtés. A jegyzetelés, cédulázás.	Verbális és nem verbális (hangzó és képi) információk célszerű gyűjtésének, rendszerezésének és felhasználásának gyakorlása. Az információfelhasználás néhány normájának megismerése, alkalmazása (pl. a források megjelölése, az idézés formai és etikai szabályai, jegyzetek készítése).	
Év végi összefoglalás (2 óra)	Összefoglalni, a tanultakat, értékelni a teljesítményeket.	
Év végi Követelmények
- Kellő tempójú, olvasható írás, a szöveg megértését biztosító olvasás, felolvasás.
- A kommunikációs helyzetnek megfelelő nyelvhasználat. A címzettnek, a témának, a beszédhelyzetnek megfelelő fogalmazás.
- A tömegkommunikáció gyakori műfajairól, eszközeikről és hatásukról szerzett alapvető ismeretek birtokában véleményalkotás, kritikus magatartás befogadásukban.
- Jártasság szövegelemző eljárásokban: a tételmondat kiemelése, tömörítés megadott terjedelemben, szövegfeldolgozás megadott kérdések alapján.
- A szöveg szerkezetének, témahálózatának fölismerése.
- A szövegfonetikai eszközök szerepének fölismerése a szövegek értelmezésében.
- Szabatos, világos fogalmazás: a kommunikációs helyzetnek megfelelő szövegfelépítés
- A nyelvi szintek (hang, szó, mondat) szabályairól és elemkészletéről eddig tanultak fogalmi megnevezése, rendszerezése.
- A magyar helyesírás alapelveinek ismerete, alapvető helyesírási készség.
- Jegyzet és vázlat készítése írott szövegről, előadásról. Könyvtárhasználati tájékozottság.
Irodalom
Belépő tevékenységformák
- Egy mű elemző bemutatása során különböző műértelmezések összevetése egymással és az értelmezett művel; önálló állásfoglalás.
- Művek szereplőinek jellemzése egy másik szereplő nézőpontjából.
- Egy-egy versszak írása kötött formában, befejezésváltozatok alkotása, sorok rendjének újraalkotása.
- Szereplők - drámai szituációhoz kötődő - feltételezhető gondolatainak megfogalmazása.
- Bizonyos toposzok, archetípusok, vándormotívumok fölismerése, a tanult művek elhelyezése motivikus kontextusban (például évszakok, sziget, hegy, kert, tűz, utazás).
- Tapasztalatszerzés az európai és a magyar irodalom két nagy forrása, a görög-római antikvitás és a Biblia utóéletéről, hatásáról, a közös hagyományban utalási rendszerként való továbbéléséről.
- Epikai művekben az idő- és eseményszerkezet fölismerése; a cselekményszálak szétválasztása több szálon futó cselekmény esetében; eseményszerkezet és szövegszerkezet (fabula és szüzsé) viszonyának vizsgálata.
- A szerző, az elbeszélő és a szereplők megkülönböztetése, a nézőpontok érzékelése, az elbeszélő nézőpont, a beszédhelyzet (látókör) azonosítása és funkciójának értelmezése az olvasott művekben.
- A dráma és a színház kapcsolatának, kölcsönhatásának jellemzése.
- Irodalmi és művelődéstörténeti ismeretek alapján tájékozódás az irodalom kronológiájában és földrajzában.
- A művekben megjelenő emberi szerepek, csoportnormák és értékek fölismerése és azonosítása.
- Állásfoglalás írása a mű egy szereplőjének vagy egészének értékrendjéről.
- Értelmezések tételmondatainak kiemelése, alátámasztása vagy cáfolata saját érvekkel.
Cél
Az irodalom tanításának a 9. évfolyamban az a célja, hogy a tanulók
- érdeklődő és értő befogadóvá váljanak,
- értsék az irodalom viszonyát a valósághoz,
- tapasztalják meg az irodalom élményt nyújtó, megrendítő hatását,
- fedezzék fel az irodalom értékközvetítő szerepét,
- igazodjanak el az irodalmi műnemek, műfajok rendszerében,
- lássák a kapcsolatot az európai irodalom kezdetei és a későbbi korok irodalma között,
- ismerjék fel az irodalom önmegértést és önértelmezést elősegítő funkcióját,
- képesek legyenek lírai művekben a költő és a lírai én megkülönböztetésére,
- tudják megnevezni egy költemény műfaját, verselését, hangnemét,
- ismerjék fel az idő-, tér- és cselekménykezelést a drámában,
- legyenek képesek a drámai konfliktus bemutatására, elemzésére.
Óraszámok
Heti 2 óra - összesen 74 óra
Javasolt óraterv
	Összes óra	Összefoglaló óra	Ellenőrző óra	
Művészetről, irodalomról	5			
Mítosz és irodalom	6		1	
Az antikvitás irodalma	21	1	1	
A középkor irodalma	8	1	1	
Az európai és a magyar reneszánsz irodalom	24	1	2	
A barokk korszak irodalma	8	1	1	
Év végi összefoglalás	2	2		
Összesen:	74	6	6	
				
Tananyag	Fejlesztési feladatok	
Művészetről, irodalomról (5 óra) 
Művészet és irodalom. Művész - műalkotás - befogadó. Művészi érték, művészi hatás. Az irodalmi műnemek és műfajok.	A téma feldolgozására alkalmas művek tetszés szerint (pl. Karinthy, Örkény, Weöres, Tandori stb.). Ajánlott felhasználni a tanulók korábbi olvasmányélményeit, napjaink könyv- és filmsikereit. 
Fogalmak: műalkotás, befogadó, olvasat, értelmezés, tömegkultúra, képzettársítás fikció, katarzis, műnemek, műfajok.	
Mítosz és irodalom (6 óra) 
Mítosz, mitológia. Teremtésmítoszok. Az antik mitológia. A Biblia. A mítoszok továbbélése a későbbi korok irodalmában, művészetében	Példák teremtésmítoszokra. A görög mitológia néhány története (tanulói ismertetések). Szemelvények a Bibliából (pl. József története, A tékozló fiú). 
Fogalmak: mítosz, testamentum, próféta, példázat, zsoltár, gondolatritmus, evangélium, passió.	
Az antikvitás irodalma (21 óra) 
A görög kultúra. A homéroszi eposzok. Az időmértékes verselés. A görög líra. A görög dráma és színjátszás. Szophoklész egy drámája. 
A római költészet. Catullus, Vergilius, Horatius.	Részletek az Iliászból és az Odüsszeiából. Szapphó, Anakreón egy-egy verse. Szophoklész egy drámája (pl. Antigoné). Catullus, Vergilius, Horatius néhány verse. 
Fogalmak: antikvitás, eposz, eposzi kellékek, epizód, időmértékes verselés, verslábak, hexameter, pentameter, disztichon, tragikum, dialógus, kardal, szituáció, késleltetés, ekloga.	
A középkor irodalma (8 óra) 
A középkori világkép. Az ókeresztény irodalom. Himnuszok, legendák. A lovagi irodalom. Vágánsköltészet. Dante. Villon.	Halotti Beszéd és Könyörgés, Ómagyar Mária-siralom, Carmina Burana (részletek), Dante: Isteni színjáték (részlet), néhány Villon-ballada. 
Fogalmak: himnusz, legenda, trubadúrlíra, rím, allegorikus ábrázolás, ballada.	
Az európai és a magyar reneszánsz irodalom (24 óra) 
Reneszánsz és humanizmus. Petrarca, Boccaccio. Janus Pannonius költői portréja. Irodalmi életünk a 16. században (reneszánsz és reformáció). Balassi Bálint (szerelmi líra, istenes versek, vitézi énekek). Az ütemhangsúlyos verselés. 
Az angol reneszánsz dráma és színjátszás. Shakespeare drámái - egy mű feldolgozása.	Petrarca egy szonettje, Boccaccio egy novellája, Janus Pannonius néhány verse (pl. Egy dunántúli mandulafáról, Búcsú Váradtól, Saját lelkéhez), Balassi Bálinttól egy-egy vers a 3 témakörhöz, Shakespeare egy drámája (ajánlott: Rómeó és Júlia v. Hamlet). 
Fogalmak: reneszánsz, humanizmus, szonett, novella, reformáció, ütemhangsúlyos verselés, Balassi-strófa, hármas egység.	
A barokk korszak irodalma (8 óra) 
A barokk stílus. Pázmány Péter. Zrínyi Miklós és a barokk eposz. A kuruc kor költészete. Mikes Kelemen.	Részletek Pázmány és Mikes írásaiból; Zrínyi: Szigeti veszedelem (részletek). 
Fogalmak: barokk, körmondat, jeremiádok, athleta Christi, fiktív levél.	
Év végi összefoglalás (2 óra)	Összefoglalni a tanultakat, értékelni a teljesítményeket.	
Év végi Követelmények
- Epikai, drámai, lírai műfajok felismerése, jellemzése.
- Az ütemhangsúlyos és az időmértékes verselés megkülönböztetése, néhány alapvető versforma ismerete.
- Az antikvitás, középkor, reneszánsz és barokk jellemzőinek és egy-két kiemelkedő képviselőjének bemutatása.
- Drámai művekben az idő-, tér- és cselekményszerkezet bemutatása, a drámai szituáció értelmezése.
- Az olvasott művek elhelyezése a korban, néhány fontos részlet fölidézése az alkotók életrajzából.
- Balassi Bálint költői portréja (az életmű jellemzői, témák, kompozíció, verselés).
- Memoriterek: egy drámarészlet (pl. Antigoné, Hamlet), legalább három vers (pl. Janus Pannonius, Balassi Bálint).
10. osztály
Magyar nyelv
Belépő tevékenységformák
- A kommunikációs helyzetnek megfelelő nyelvváltozatok szókincsének, elem- és szabálykészletének tudatos használata.
- A nyelvi norma és a társadalmi igény összefüggéseinek vizsgálata, ennek megfelelően döntés nyelvhelyességi kérdésekben, a köznyelv, a tájnyelv, a szaknyelv, a szleng eszközkészletének használatában, a saját nyelvhasználat kontrollja.
- Közéleti írásbeli és szóbeli kommunikáció irodalmi értékű mintáinak tanulmányozása, értékelése.
- A szövegelemzés módszereinek gazdagítása szövegtani, retorikai és irodalomtörténeti ismeretek bevonásával.
- Különböző korstílusokat reprezentáló szövegek megértése, stílussajátságaik fölismerése.
- Hivatalos írásművek (meghatalmazás, elismervény, jegyzőkönyv, szakmai önéletrajz) jellemzőinek ismerete és önálló szövegalkotás e műfajokban.
- Szónoklatnak, alkalmi beszédnek vagy ezek egyes részleteinek önálló kidolgozása: bevezetés (jóindulat megnyerése, témamegjelölés), elbeszélés, bizonyítás, cáfolás, befejezés (összefoglalás, kitekintés).
- A retorikai eszközök megnevezése és hatásának értelmezése, értékelése szépirodalmi művekben, értekező prózában, publicisztikai írásokban, szóbeli megnyilatkozásokban.
- Az érvelés technikájának ismerete és alkalmazása: érvek, ellenérvek felsorakoztatása, deduktív vagy induktív érvelés, a cáfolat módszerei.
- A helyesírási ismeretek kibővítése: a tanulmányokban előforduló nem latin betűs tulajdonnevek és a gyakran használt új keletű idegen szavak helyesírása.
Cél
A magyar nyelv tanításának a 10. évfolyamban az a célja, hogy a tanulók
- ismerjék és kövessék a nyelvi normát,
- megismerjék az egyes nyelvváltozatok eltérő kifejezési formáit, alakuljon ki bennük a nyelvhasználatnak társadalmi jelenségként való szemlélete,
- tudják kontrollálni saját nyelvhasználatukat,
- gazdagítsák szókincsüket a nyelv minden rétegére kiterjedően,
- legyenek képesek megfelelő döntést hozni nyelvhelyességi kérdésekben,
- legyenek képesek a magán- és nyilvános kommunikációra élőszóban és írásban,
- rendelkezzenek alapvető retorikai ismeretekkel,
- sajátítsák el az érvelés technikáját,
- képesek legyenek vélemény, állásfoglalás, logikus gondolatmenet kialakítására, meggyőző előadására,
- tudjanak a továbbtanuláshoz, illetve a munka világában szükséges szövegtípusokat elkészíteni a formai és tartalmi követelmények megtartásával,
- képesek legyenek hivatalos írásműveket értelmezni,
- tudják használni a különböző adatbázisokat, katalógusokat az információszerzésben,
- ismerjék a forráshasználat etikai normáit.
Óraszámok
Heti 1 óra - összesen 37 óra
Javasolt óraterv
	Összes 
óra	Gyakorlati 
óra	Összefoglaló óra	Ellenőrző 
óra	
A nyelvváltozatok 	6	2		1	
Szövegtípusok 	12	4	1	1	
Retorikai ismeretek 	12	4	1	1	
Könyv-és könyvtárhasználat	3	1			
Helyesírás	2	1			
Év végi összefoglalás 	2		2		
Összesen:	37	12	4	3	
					
Tananyag	Fejlesztési feladatok	
A nyelvváltozatok (6 óra) 
A mai magyar nyelvváltozatok - nemzeti nyelv, nyelvi norma, irodalmi nyelv, köznyelv. A nyelv vízszintes és függőleges tagolódása: szociolektusok - csoportnyelv, szaknyelv, rétegnyelv, az argó és a szleng; nyelvjárások. A nyelvváltozatok eltérő kifejezési formái. 	A különböző nyelvváltozatok megismerésével a szókincs gazdagítása. A nyelv mint társadalmi jelenség láttatása. A nyelv sokszínűségének megmutatása. Az igényes, választékos nyelvhasználatra ösztönzés. Az egyéni tapasztalatok, nyelvi élmények felhasználása. A nyelvi kultúra társadalmi jelentőségének felismertetése 	
Szövegtípusok (12 óra) 
A szöveg hatóköre: magán- és nyilvános nyelvhasználat. Élőbeszéd és írott szöveg. A dialogikus és monologikus forma. A közlésfajták: leíró, elbeszélő, elemző-meggyőző. Szövegtípusok: értekezés, tanulmány pályázat. Hivatalos írásművek: meghatalmazás, elismervény, jegyzőkönyv, szakmai önéletrajz. A hallgató igénye, a beszélő lehetőségei a különféle szövegfajtákban.	Képesség fejlesztése a különböző műfajú és rendeltetésű szövegek szerkezetének és jelentésrétegeinek felismerésére és értelmezésére. Világos szövegalkotás és kifejezőkészség fejlesztése a köznapi és társadalmi élet fontos területein és műfajaiban írásművek létrehozásával. Felhívni a figyelmet a hivatalos írásművek ismeretének fontosságára, gyakorlati feladatokon keresztül elsajátíttatni ezek megalkotását. Felismertetni, hogy a szóbeliség és az irásbeliség hogyan hat a szövegformálásra és a szöveg előadására.	
Retorikai ismeretek (12 óra) 
Retorika és kommunikáció. A nyilvános megszólalás szövegtípusai - szónoklat, alkalmi beszéd. A szónok tulajdonságai, feladatai. Meggyőző szövegműfajok. Az érvelő szöveg felépítése. Az érvek fajtái, elrendezése, az érvelés módszerei. A cáfolat. A beszéd előkészítésének, elrendezésének, kidolgozásának lépései. A beszéd megszólaltatása - zenei eszközök, nem nyelvi jelek.	Megismertetni és megértetni a nyilvános megszólalás felelősségét és lehetőségeit. Kialakítani a kifejező és mások számára érthető, igényes és helyes beszéd létrehozásának képességét. Felismertetni az egyéni beszédsajátosságokat, adottságokat, ezek tudatos használatának fejlesztése. Hangsúlyozni a helyes érvelés fontosságát. Rámutatni a mondat- és szövegfonetikai eszközök, valamint a nem nyelvi kifejezőeszközök használati értékére, ezek összehangolt alkalmazására. Felhívni a figyelmet a tipikus hibákra, azok következményeire. Megfelelő vitakultúra kialakítása. Törekvés a személyiséget kifejező egyéni stílusra	
Könyv- és könyvtárhasználat (3 óra) 
Tájékozódás a könyvtárban - katalógusok (betűrendes, tárgyszó- és szakkatalógusok). Az internet szerepe az anyaggyűjtésben, számítógépes adatbázisok, keresőprogramok. A forráshasználat etikai normái és formai kötöttségei.	Megismertetni a hagyományos és az elektronikus könyvtárak felépítését, működését. A tanulók célszerűen tudjanak különböző információhordozókat használni. Felkészíteni az információ értékének, jelentőségének felismerésére, értékelésére, kritikájára. Kialakítani az önálló adatgyűjtés és rendszerezés képességét. Felhívni a figyelmet az etikai szabályokra.	
Helyesírás (2 óra) 
A nem latin betűs tulajdonnevek és a gyakran használt új keletű idegen szavak írásmódja.	Kiegészíteni a helyesírási ismereteket. A kiejtési és helyesírási változatok megmutatása.	
Év végi összefoglalás (2 óra)	Összefoglalni a tanultakat, értékelni a teljesítményeket.	
Év végi Követelmények
- A szöveg megértését biztosító néma olvasás, szöveghű felolvasás, kellő tempójú, olvasható, rendezett írás.
- A kommunikációs helyzetnek megfelelő hangnem, nyelvváltozat, stílusréteg kiválasztása.
- A művelt köznyelv (regionális köznyelv), illetve a nyelvváltozatok nyelvhelyességi normáinak ismerete.
- Az érvelés alkalmazása irodalmi beszámolókban, mindennapi kérdések megválaszolásában és különféle tantárgyak feladatainak megoldásában.
- Definíció, magyarázat, egyszerűbb értekezés (kisértekezés) készítése a tanulmányi munkához kapcsolódóan.
- Hivatalos írásművek jellemzőinek ismerete és önálló szövegalkotás ezek gyakori műfajaiban.
- Közéleti írásművek, néhány klasszikus és mai szónoki beszéd értelmezése.
- A helyesírási ismeretek kiegészítése a tanult idegen tulajdonnevek, a gyakori új idegen szavak írásmódjára vonatkozó szabályokkal.
Irodalom
Belépő tevékenységformák
- Az újonnan szerzett műfaji ismeretek, fogalmak biztos alkalmazása a műértelmezésben.
- A tanult irodalomtörténeti korszakok és stílusirányzatok sajátosságainak bemutatása az elsajátított fogalmak alkalmazásával.
- Az olvasott művek elhelyezése különféle kontextusokban, például a magyar irodalom történetében, az alkotó életpályájában.
- A tanult epikai, lírai és drámai művek jelentésének, erkölcsi tartalmának, esztétikai hatóelemeinek feltárása.
- Epikus és drámai művekben a szereplők társadalmi és lélektani motivációjának bemutatása.
- A művek szereplőit vezérlő értékek és viselkedési minták elemzése.
- Egyszerűbb értekezés készítése valamilyen eszmetörténeti, stílustörténeti vagy egy-egy korszak művészeti-irodalmi életére vonatkozó kérdésről.
- Önálló műelemzés készítése előre megadott szempont szerint.
- Különböző korstílusokat reprezentáló szövegek megértése, stílussajátságaik fölismerése.
Cél
Az irodalom tanításának a 10. évfolyamban az a célja, hogy a tanulók
- tapasztalják meg témák, motívumok, élethelyzetek állandóságát és változását,
- morális kérdéseket meg tudjanak ítélni, vitatni,
- képesek legyenek az olvasott művekkel kapcsolatban önálló vélemény kialakítására,
- tudják alkalmazni a tanult irodalmi fogalmakat a műértelmezés során,
- ismerjék fel az egyezéseket és eltéréseket a tárgyalt korszakok európai és magyar irodalma között,
- legyenek képesek egy-egy szerző alkotói portréjának megrajzolására,
- tudjanak azonos műfajú műveket összehasonlítani,
- képesek legyenek irodalmi alkotások alapján következtetések megfogalmazására egyes korok életfelfogására, kultúrájára nézve.
Óraszámok
Heti 2,5 óra - összesen 92 óra
Javasolt óraterv
	Összes 
óra	Összefoglaló 
óra	Ellenőrző 
óra	
Az európai felvilágosodás irodalma 	16	1	1	
A felvilágosodás korának magyar irodalma	18	1	2	
Katona József 	5		2	
Romantika az európai irodalomban	12	1	1	
A reformkorszak és a magyar romantika irodalma	26	2	2	
Petőfi Sándor	12	1	1	
Év végi összefoglalás 	3	3		
Összesen:	92	9	9	

Tananyag	Művek, fogalmak	
Az európai felvilágosodás irodalma (16 óra) 
A felvilágosodás. Klasszicizmus és szentimentalizmus. A francia klasszicista dráma, Molière. Az angol próza - Defoe, Swift. A francia felvilágosodás - Voltaire, Rousseau. A német felvilágosodás - Goethe, Schiller.	Molière egy drámája (pl. Tartuffe, A fösvény), Voltaire: Candide, Goethe: Faust (részletek). 
Fogalmak: felvilágosodás, klasszicizmus, szentimentalizmus, helyzet- és jellemkomikum, enciklopédia, kaland-, utazó-, tézis-, levélregény, drámai költemény.	
A felvilágosodás korának magyar irodalma (18 óra) 
Felvilágosodás Magyarországon. Bessenyei György kulturális programja. Kazinczy Ferenc. Csokonai Vitéz Mihály alkotói portréja (filozófiai lírája, költészete a rokokó és a szentimentalizmus jegyében). Berzsenyi Dániel alkotói portréja (ódák, elégiák, episztolák).	Bessenyei: Magyarság, Kazinczy néhány epigrammája, Csokonai Vitéz Mihály: Konstancinápoly, Az estve, Lilla-dalok, A Magánossághoz, Dorottya (részletek), Berzsenyi Dániel: A magyarokhoz, A közelítő tél, Osztályrészem, Levéltöredék barátnémhoz. 
Fogalmak: rokokó, komikus eposz, szimultán verselés, idő- és értékszembesítő verstípus, létösszegző vers, retorizáltság.	
Katona József (5 óra) 
A magyar színjátszás kezdetei. Katona József. Bánk bán - műelemzés és értelmezés.	Katona József: Bánk bán	
Romantika az európai irodalomban (12 óra) 
A romantika. A német romantika - Hoffmann, Heine. Az angol romantika - Byron, Shelley, Keats. A francia romantika - Victor Hugo. Az orosz romantika - Puskin.	Hoffmann: Az arany virágcserép, Shelley, Keats egy-egy ódája, Puskin: Anyegin. 
Fogalmak: romantika, műfajkeveredés, románc, verses regény, pátosz, byronizmus.	
A reformkorszak és a magyar romantika irodalma (26 óra) 
A reformkor irodalmi élete. Kölcsey Ferenc alkotói portréja (lírája, értekező prózája). Vörösmarty Mihály alkotói portréja (Csongor és Tünde, Szózat, gondolati költemények, költészete Világos után).	Kölcsey: Himnusz, Zrínyi dala, Zrínyi második éneke, epogrammák, Nemzeti hagyományok és Parainesis (részletek), Vörösmarty Mihály: Csongor és Tünde, Szózat, A Guttenberg-albumba, Gondolatok a könyvtárban, Előszó, A vén cigány. 
Fogalmak: recenzió, oximoron, rapszódia.	
Petőfi Sándor (12 óra) 
Életpályája, a pályakép főbb jellemzői, műfajok és témák költészetében - népies helyzetdalok, családi líra, tájköltészet, hitvesi költészet, forradalmi látomásköltészet, elbeszélő művei.	A helység kalapácsa, Az apostol, lírájából témánként 1-2 vers. 
Fogalmak: népiesség, helyzetdal, stílusparódia, vátesz, látomásvers.	
Év végi összefoglalás (3 óra)	Összefoglalni a tanultakat, értékelni a teljesítményeket.	
Év végi Követelmények
- A tanult irodalomtörténeti korszakok és stílusirányzatok sajátosságainak bemutatása.
- A feldolgozott epikai, lírai és drámai művek jelentésének, erkölcsi tartalmának tárgyszerű ismertetése.
- A megbeszélt művek értelmezésének világos összefoglalása.
- Csokonai, Berzsenyi, Kölcsey és Vörösmarty költői portréja.
- Petőfi Sándor életművének ismerete.
- Memoriterek: 3-4 vers (Himnusz, Szózat), illetve 15-20 soros drámarészlet.
11. osztály
Magyar nyelv
Belépő tevékenységformák
- Tájékozottság különféle beszédhelyzetek megítélésében; megfelelő stílus és magatartás megtalálása ismeretlen kommunikációs helyzetben is.
- A szabatos, világos és hatásos nyelvi kifejezésmód, a teljes értékű szóbeli és írásbeli kommunikáció érdekében megalapozott döntés nyelvhelyességi, stilisztikai, retorikai kérdésekben.
- Kritikai és kreatív olvasással szakmai-tudományos, publicisztikai szövegek metaforikus, metonimikus jelentésének feltárása, értelmezése.
- Szépirodalmi, szakmai, publicisztikai szóbeli és írásos szövegek értékelésében a szerkezeti és stiláris egység, a kifejtettség és információs gazdagság fölismerése, értékelése.
- Kreatív gyakorlatok a mondat- és szövegszerkezet stiláris lehetőségeinek, a szavak hangulatának, stílusértékének, nyelvrétegbeli stiláris különbségének figyelembevételével.
- A tanult jelentéstani, stilisztikai jelenségek fogalmi szintű megnevezése, e tudásanyag önálló alkalmazása a műelemzésben, a mindennapi élet nyelvi jelenségeinek megítélésében.
- Szakmai-tudományos, publicisztikai, közéleti, szépirodalmi szövegek földolgozása, értelmezése, értékelése jelentéstani és stilisztikai szempontok érvényesítésével (szinonimitás, többértelműség, konkrét és átvitt jelentés; szóképek, alakzatok, hangszimbolika, jóhangzás stb.).
- A konnotatív jelentések felfedezésével a szépirodalmi művek üzenetének teljesebb megértése.
- Jelentéstani és stilisztikai tanulmányok hasznosítása az egyéni szókincs gazdagításában, a témának, a címzettnek, a műfajnak megfelelő árnyalt kifejezésmód továbbfejlesztésében.
- A helyesírás értelmező, esztétikai szerepének megfigyelése különféle szövegekben; e lehetőségek felhasználása saját szövegalkotásban.
Cél
A magyar nyelv tanításának a 11. évfolyamban az a célja, hogy a tanulók
- legyenek képesek a nyelvi jelek jelentésének meghatározására,
- tudjanak egynyelvű és kétnyelvű szótárakat használni,
- felismerjék a szavak hangalakja és jelentése közötti viszonyt,
- sajátítsák el az árnyalt nyelvhasználathoz szükséges stilisztikai ismereteket,
- tudják önállóan használni az erősítés eszközeit megnyilatkozásaik során,
- törekedjenek a stílusosságra, kerüljék a stílustalanságot,
- ismerjék meg a stiláris kötöttségeket ,
- legyenek tisztában az egyes stílusrétegek ismérveivel,
- képesek legyenek különböző stílusréteghez tartozó szövegműveket létrehozni,
- ismerjenek fel és értelmezzenek önállóan költői képeket és alakzatokat,
- fokozódjon érzékenységük a művészi nyelvhasználat, a szépirodalmi szövegek iránt.
Óraszámok
Heti 1 óra - összesen 37 óra
Javasolt óraterv
	Összes 
óra	Gyakorlati 
óra	Összefoglaló óra	Ellenőrző 
óra	
Jelentéstan	5	2		1	
Nyelv és stílus 	6	1	1	1	
A stílusrétegek	12	3	1	1	
A szépirodalmi stílus 	10	3	1	1	
Helyesírás 	2	1			
Év végi összefoglalás 	2		2		
Összesen:	37	10	5	4	

Tananyag	Fejlesztési feladatok	
Jelentéstan (5 óra) 
A nyelvi jel jelentése. A szavak jelentésének szerkezete - jelentésmező, denotatív és konnotatív jelentés. Motivált és motiválatlan szavak. Hangalak és jelentés viszonya - egyjelentésű szó, azonosalakúság, többértelműség, rokon értelműség, hasonló alakúság.	Bemutatni a nyelvi forma-jelentés-valóság hármasságának összefüggéseit. Gyakorolni a jelentésszerkezet feltárását. Elsajátíttatni a különböző szótárak használatát. Megismertetni a szóhasználat jelentéstani alapjait. Kiemelni a szavak használati kötöttségeit.	
Nyelv és stílus (6 óra) 
A stílus fogalma, jelentősége. Stíluselem, stílushatás. Állandó és alkalmi stílusérték. Stílusminősítés, stílusárnyalat. Expresszivitás, az erősítés eszközei. Stílusosság - stílustalanság.	Az árnyalt nyelvhasználathoz szükséges stilisztikai ismeretek elsajátítása. Felismertetni, értelmezni, értékelni a stílusjelenségeket. Láttatni, hogy a stílus a nyelvhasználó attitűdjének kifejeződése. Kiemelni az expresszivitásra törekvés fontosságát, bemutatni, milyen eszközei vannak az erősítésnek.	
A stílusrétegek (12 óra) 
A stílusréteg fogalma. A társalgási stílus. A hivatalos stílus - közéleti írásbeliség és szóbeliség. A szónoki, előadói stílus. A publicisztikai stílus. A tudományos és a szakmai stílus.	Értelmezni a nyelvváltozatok és stílusrétegek közötti összefüggéseket. Bemutatni a stílusrétegeket elkülönítő tényezőket. Különböző stílusok és stílusrétegek felismerésének gyakorlása és alkalmazásuk. A tudásanyag önálló alkalmazása más-más stílusú és műfajú szövegek alkotására.	
A szépirodalmi stílus (10 óra) 
A művészi nyelvhasználat. A képszerűség stíluseszközei, a szóképek: metafora, hasonlat, metonímia. Allegória, szimbólum, az összetett költői kép. A nyelvi elrendezés a művészi nyelvhasználatban, az alakzatok: ismétlés, kihagyás, felcserélés. Hangszimbolika, hangalakzatok: alliteráció, rím, áthajlás. Egyéb stíluseszközök a szóhasználatban, a mondat- és szövegalkotásban: evokáció, archaizálás, egyéni szóalkotás, tipográfia.	Nem irodalmi és szépirodalmi szövegek stílusának összehasonlítása. A képszerűség és a szövegelrendezés stílushatásának bemutatása. Szóképek, képrendszerek, alakzatok felismerése, értelmezése. Az átvitt jelentések feltárása. A tanult ismeretek felhasználása az irodalmi elemzések során. Szóképek, alakzatok használata a hétköznapi kommunikációban.	
Helyesírás (2 óra) 
A helyesírás értelemtükröztető és esztétikai lehetőségei a szépirodalomban. Az idézés.	Értelmezni az írói szabadság kérdését a nyelvhasználat és helyesírás terén. Elsajátíttatni az idézés szabályait.	
Év végi összefoglalás (2 óra)	Összefoglalni a tanultakat, értékelni a teljesítményeket.	
Év végi Követelmények
- Szavak jelentésszerkezetének feltárása.
- Hangalak és jelentés viszonyának megállapítása.
- Tájékozottság a különféle beszédhelyzetek megítélésében; megfelelő stílus és magatartás váratlan, új kommunikációs helyzetben is.
- Szövegformálási, -szerkesztési, stilisztikai és helyesírási hibák önálló javítása.
- A tanult jelentéstani, stilisztikai jelenségek felismerése, megnevezése, alkalmazása.
- Új szakmai, publicisztikai, gyakorlati szövegek megértése.
- A helyesírás értelmező szerepének megfigyelése különféle műfajú szövegekben.
- A kommunikációs helyzetnek megfelelő hangnem, stílusréteg kiválasztása.
- A képszerűség stíluseszközeinek felismerése.
- A szövegelrendezés stílushatásának ismerete.
- Az idézés szabályainak és etikai normáinak ismerete.
Irodalom
Belépő tevékenységformák
- A hagyományos műnemi és műfaji keretek átalakulásának, megszűnésének megfigyelése.
- Művek összehasonlítása adott tematikai, poétikai szempontok követésével.
- A magyar és az európai hagyományok és a modernség együtthatásának, egyedi megjelenési formáinak észrevétele, megnevezése az életművekben, az egyes alkotásokban.
- Irányzatok korszakolása, csoportosítása, jellemző vonások, jellegzetes műalkotások társítása.
- Jellemző hőstípusok, jellegzetes élethelyzetek, konfliktushelyzetek (érvényesülés, szerelem, bűn-bűnhődés, hazugság, kiszolgáltatottság stb.), személyiségdilemmák felfogása, értelmezése, megvitatása.
- Világlátási, társadalomkritikai, filozófiai hatások megfigyelése az életművekben, egyes alkotásokban.
- Értelmezési alternatívák mérlegelése, összevetése, a különbségek megfogalmazása.
- Az értékek átrendeződésének, az értékválság folyamatának megfigyelése, értelmezése.
Cél
Az irodalom tanításának a 11. évfolyamban az a célja, hogy a tanulók
- megismerkedjenek új regénytípusokkal, regényszerkezetekkel,
- figyeljék meg a hagyományos műfaji keretek átalakulását, lássák ennek okait,
- legyenek fogékonyak a művekben megfogalmazott filozófiai, erkölcsi kérdésekre, tudják ezeket értelmezni, megvitatni, értékítéletet alkotni,
- tudjanak gondolatokról, véleményekről személyes állásfoglalást kialakítani,
- tudjanak önállóan alkalmazni erkölcsi, esztétikai, poétikai fogalmakat,
- képesek legyenek művek, szereplők adott szempontok szerinti összehasonlítására,
- tudjanak olvasmányokra tárgyszerűen, illetve személyes véleményt is kifejezve reagálni,
- képesek legyenek tájékoztató, érvelő, esszé típusú szövegek létrehozására,
- képesek legyenek egy adott téma több nézőpontú értékelésére,
- ismerjenek fel és értelmezzenek önállóan költői képeket és alakzatokat.
Óraszámok
Heti 3,5 óra - összesen 129 óra
Javasolt óraterv
	Összes 
óra	Összefoglaló óra	Ellenőrző 
óra	
Arany János	12	1	1	
Irodalmunk a 19. század második felében	16	1	1	
Madách Imre	7		2	
A realizmus irodalma 	20	1	1	
A líra átalakulása a 19. század második felében	6			
Ady Endre	14	1	2	
Móricz Zsigmond	5			
Portrék a Nyugat első nemzedékéből	8			
Babits Mihály 	12	1	1	
Kosztolányi Dezső	12	1	1	
Érettségi felkészülés	15	15	1	
Év végi összefoglalás 	2	2		
Összesen:	129	23	10	

Tananyag	Művek, fogalmak	
Arany János (12 óra) 
Életpályája, a pályakép főbb jellemzői, korszakok, műfajok és témák költészetében - epikus művei, lírája, balladái.	Toldi estéje, 5-6 vers (Letészem a lantot, Visszatekintés, A lejtőn, Az örök zsidó, Epilogus, Mindvégig), legalább egy ballada (Ágnes asszony, Szondi két apródja, Tengeri-hántás. 
Fogalmak: ballada, többszólamúság.	
Irodalmunk a 19. század második felében (16 óra) 
Jókai Mór írói stílusa, egy regénye. Mikszáth Kálmán - novellái, a dzsentritéma egy regény alapján. Vajda János költészete.	Jókai egy regénye (pl. Az arany ember) Mikszáth egy regénye (pl. Beszterce ostroma), 2-3 novellája, Vajda 2-3 verse. 
Fogalmak: irányregény, anekdota, karcolat, hangulatlíra.	
Madách Imre (7 óra) 
Az ember tragédiája - műelemzés. 	Madách: Az ember tragédiája. 
Fogalmak: verses dráma, drámai költemény	
A realizmus irodalma (20 óra) 
A realizmus. A realista regény. Stendhal, Balzac, Gogol, Tolsztoj, Dosztojevszkij egy-egy műve vagy műrészlete. Csehov, Ibsen drámái.	Stendhal: Vörös és fekete vagy Balzac: Goriot apó; Gogol: A köpönyeg, Dosztojevszkij: Bűn és bűnhődés; Csehov egy drámája, Ibsen: A vadkacsa. 
Fogalmak: realizmus, karier-regény, regényciklus, groteszk, eszmeregény analitikus regény, drámaiatlan dráma, analitikus dráma, naturalizmus.	
A líra átalakulása a 19. század második felében (6 óra) 
A szimbolizmus és impresszionizmus. Baudelaire, Verlaine, Rimbaud, Rilke költészete.	Néhány szimbolista és impresszionista lírai alkotás. 
Fogalmak: szimbolizmus, impresszionizmus, szecesszió, szimbólum, szinesztézia.	
Ady Endre (14 óra) 
Életpályája, a pályakép főbb jellemzői, korszakok, műfajok és témák költészetében. Az életmű átfogó áttekintése.	Tematikus válogatás, témánként 2-3 vers. 
Fogalmak: versciklus, kevert ritmusú vers, szerepvers, paradoxon.	
Móricz Zsigmond (5 óra) 
Parasztábrázolás novelláiban, a dzsentritéma regényeiben.	Egy regény (pl. Úri muri v. Rokonok), két novella (Tragédia, Barbárok).	
Portrék a Nyugat első nemzedékéből (8 óra) 
Juhász Gyula, Tóth Árpád, Karinthy Frigyes, Csáth Géza.	Juhász Gyula és Tóth Árpád 2-3 verse; Karinthy: Így írtok ti, Tanár úr kérem (részletek). 
Fogalmak: paródia.	
Babits Mihály (12 óra) 
Életpályája, a pályakép főbb jellemzői, korszakok, műfajok és témák költészetében. Az életmű átfogó áttekintése.	Jónás könyve; témánként 2-3 vers (Esti kérdés, Húsvét előtt, Balázsolás, Jónás imája). 
Fogalmak: archaizálás.	
Kosztolányi Dezső (12 óra) 
Életpályája, a pályakép főbb jellemzői, korszakok, műfajok és témák költészetében. Az életmű átfogó áttekintése.	Édes Anna; 2-3 novella, néhány vers a témákhoz (A szegény kisgyermek panaszai; Boldog, szomorú dal; Számadás; Hajnali részegség, Halotti beszéd, Marcus Aurelius). 
Fogalmak: szereplíra, versfüzér.	
Érettségi felkészülés (15 óra) 
Szabadon felhasználható időkeret - ajánlott: szövegértési feladatok gyakorlása, írásbeli és szóbeli szövegalkotás; interkulturális megközelítések; témák, motívumok értelmezése.		
Év végi összefoglalás (2 óra)	Összefoglalni, a tanultakat, értékelni a teljesítményeket.	
Év végi Követelmények
- A tanult irodalomtörténeti korszakok és stílusirányzatok sajátosságainak ismerete (alkotók - művek).
- Nagyepikai és drámai művek szóbeli és írásbeli bemutatása.
- Művek összehasonlítása adott tematikai, poétikai szempontok követésével.
- Jellemző hőstípusok, jellegzetes konfliktushelyzetek bemutatása, értelmezése.
- Stílusirányzatok jellemző vonásainak bemutatása néhány irodalmi és képzőművészeti alkotásban.
- Adott szempontú műelemzés készítése közösen fel nem dolgozott kisepikai és lírai alkotásról.
- Arany János, Ady Endre, Babits Mihály és Kosztolányi Dezső életművének ismerete.
- Mikszáth Kálmán, Móricz Zsigmond írói portréjának bemutatása.
- Memoriter: legalább három vers a tanultakból; 15-20 soros epikai v. drámarészlet (pl. Madách: Az ember tragédiája).
12. osztály
Magyar nyelv
Belépő tevékenységformák
- Az egyéni, a nyilvános, a közéleti és a tömegkommunikációra vonatkozó ismeretek összefoglalása és alkalmazása a nyelvhasználatban minden beszédhelyzetben.
- Kommunikatív szempontok tudatos alkalmazása a különféle szövegek elemzésében, értékelésében.
- Kritikai érzék különféle műfajú és témájú szövegek magvasságának, koherenciájának, szerkezeti és stiláris minőségének mérlegelő értékelésében.
- Nyelvészeti szakszövegek olvasása, földolgozása, ismeretanyaguk beépítése a tanult anyagba.
- Példák gyűjtése a magyar nyelvre, illetőleg a tanult idegen nyelvre specifikusan jellemző és a mindkettőben megjelenő jelenségekre (például egyeztetés, illetőleg határozott és határozatlan igeragozás).
- Gyakorlottság az értekezés és esszé írásában megfelelő helyesírással, nyelvhelyességgel, szabatos és egyéni stílusban.
- A megnyilatkozás témájának és céljának megfelelő hiteles, lényegre törő szóbeli előadás különféle közlésformákban (ismertetés, összehasonlítás, kifejtés, összegezés).
- Általános nyelvészeti ismeretek felhasználása a nyelvszemlélet tudatosításában, a konkrét nyelvi jelenségek helyes megítélésében.
- Nyelvművelő kérdések szakszerű megválaszolása.
- A nyelvtörténeti és leíró nyelvtani ismeretek birtokában felelős magatartás a magyar nyelv értékeinek őrzésében, aktív védelmében.
- A magyar nyelv rendszeréről, a beszédnek a társadalomban és az egyén életében betöltött szerepéről tanultak áttekintésével fölkészülés az érettségire és a továbbtanulásra.
Cél
A magyar nyelv tanításának a 12. évfolyamban az a célja, hogy a tanulók
- ismerjék fel a nyelv szerepét a gondolkodásban, kultúrában, megismerésben,
- bírjanak kellő tájékozottsággal a magyar nyelv helyéről a világ nyelvei között,
- rendelkezzenek megfelelő ismeretekkel a magyar nyelv eredetéről, rokonságáról, a mai magyar nyelvállapot legfőbb kérdéseiről,
- legyenek tudatában, hogy a nyelv jelen állapota nyelvtörténeti fejlődés eredménye,
- legyenek tisztában a szinkrónia és diakrónia fogalmával,
- tudják összekapcsolni a magyar nyelv történeti korszakairól szerzett tudást az irodalmi tanulmányaikkal,
- tanúsítsanak felelős magatartást a nyelv értékeinek védelmében,
- legyenek felkészültek az érettségi vizsgára.
Óraszámok
Heti 1 óra - összesen 32 óra
Javasolt óraterv
	Összes 
óra	Gyakorlati 
óra	Összefoglaló óra	Ellenőrző 
óra	
Általános nyelvi ismeretek	4	1		1	
A magyar nyelv története 	11	3	1	1	
Nyelv és társadalom	2				
A nyelvi ismeretek rendszerezése Készüljünk az érettségire!	15	5	8	2	
Összesen:	32	9	9	4	

Tananyag	Fejlesztési feladatok	
Általános nyelvi ismeretek (4 óra) 
Nyelv és gondolkodás. Nyelv és megismerés. Nyelv és kultúra. A nyelvek eredete, nyelvcsaládok. A nyelvtípusok. A magyar nyelv helye. Az írás története	Tudatosítani, hogy a nyelv az emberi lét egyik legmeghatározóbb eszköze, eleme, egyúttal összetartó erő, kapocs. Láttatni a nyelv szerepét a gondolkodásban, megismerésben, kultúrában.	
A magyar nyelv története (11 óra) 
Diakrónia és szinkrónia. A magyar nyelv eredete, rokonsága, a nyelvrokonság bizonyítékai. Nyelvtörténeti korszakaink. Nyelvemlékeink mint a nyelvtörténet forrásai. Változások a hangállományban, szókészletben, nyelvtani rendszerben. A jelentésváltozások. A nyelvújítás.	Felismertetni, hogy a változás és állandóság egyszerre jellemző a nyelvre. Nyelvtörténeti korszakokról szerzett tudás összekapcsolása az irodalmi, történelmi tanulmányokkal. Felhívni a figyelmet a divatos, de tudománytalan nyelvrokonítások megalapozatlanságára. Megmutatni a nyelvújítás művelődéstörténeti szerepét, fontosságát.	
Nyelv és társadalom (2 óra) 
A nyelvművelésről. Fejlődési irányok, változások a mai magyar nyelvben. Nyelvi divatjelenségek. A határon túli magyar nyelvhasználat.	Megfigyeltetni, hogy az információs társadalom milyen hatással van a nyelvhasználatra. Felelős magatartást kialakítani a magyar nyelv értékeinek megőrzése érdekében. Rámutatni a nyelvközösség helyzete és nyelvhasználata közötti összefüggésre. Láttatni a nyelvi kultúra társadalmi jelentőségét, az anyanyelv szerepét a kisebbségek identitásának megőrzésében.	
A nyelvi ismeretek rendszerezése. 
Készüljünk az érettségire! (15 óra) 
A középiskolai anyag áttekintése, rendszerezése; az anyanyelvi ismeretek összefoglalása a témaköröknek és kompetenciáknak megfelelően. Kiemelt témakörök: kommunikáció, szövegtan, retorika.	Szövegformálás, szövegalkotás, szóbeli és írásbeli megnyilatkozások, szövegértés gyakorlása.	
Év végi Követelmények
- Nagyobb nyelvcsaládok, főbb nyelvtípusok ismerete.
- A nyelv diakrón és szinkrón változásainak jellemzése példákkal.
- Tájékozottság a magyar nyelv rokonságáról, történetének főbb szakaszairól.
- Nyelvemlékeink - a tihanyi apátság alapítólevele; Halotti beszéd; Ómagyar Mária-siralom - főbb jellemzőinek ismerete.
- A nyelvújítás mibenlétének, jelentőségének bemutatása.
- A megnyilatkozás témájának és céljának megfelelő szóbeli előadás, ismertetés, valamint értekezés, esszé írása.
Irodalom
Belépő tevékenységformák
- Az irodalom létformáját figyelembe vevő olvasói magatartás, érzelmi és értelmi érvekkel alátámasztott véleményformálás, a vélemény tárgyszerű megfogalmazása.
- Irodalomelméleti szakszövegek olvasása, földolgozása, ismeretanyaguk beépítése a tanult anyagba.
- Adott vagy önállóan megnevezett probléma többoldalú megközelítése, földolgozása a tárgyalási szempontok sokfélesége közötti mérlegelés, a döntés indoklása.
- A továbbtanulásra való fölkészülésként egyéni kutatómunka alapján nagyobb lélegzetű dolgozat megírása: a könyvtárhasználat, szakszerű anyaggyűjtés, rendezés, kidolgozás, forrásjelölés tudásanyagának hasznosításával.
- Önálló tájékozódás a kortárs irodalmi nyilvánosságban, például antológiákban, az irodalmi ismeretterjesztés (könyvajánlás, könyvismertetés) műfajaiban, a televíziós, a filmes adaptáció néhány kérdésében.
- Erkölcsi dilemma, irodalmi élmény értelmezéséhez, megvitatásához érvek felkutatása, válogatása, értékelése.
- Műnemi, poétikai stb. fogalmak változó jelentésének megfigyelése, bizonyítása a műnek, témának és a kontextusnak megfelelő alkalmazással.
- A művészeti ágak (irodalom, zene, építészet, képzőművészet, színház, film) kölcsönhatásának bemutatása példákkal.
- Néhány szerző (például József Attila, Kosztolányi Dezső, Babits Mihály) utóéletének, hatásának megfigyelése az irodalmi hagyományban, a kortárs irodalomban, művészetben.
- Önálló tájékozódásra törekvés a kortárs kultúrában.
- Tájékozódás a régió, a település kulturális, irodalmi hagyományaiban a helyi kultúraközvetítő intézmények körében.
Cél
Az irodalom tanításának a 12. évfolyamban az a célja, hogy a tanulók
- figyeljék meg a szépirodalom nyelvének változását jelző jelenségeket,
- bővítsék elemzési jártasságukat,
- képesek legyenek következtetések megfogalmazására az újonnan olvasott művek egyedi stílusbeli jellemzőiből,
- tudjanak különböző korokban keletkezett alkotásokat tematikai, poétikai szempontok szerint összevetni, történeti változásaikat vizsgálni,
- tudják összehasonlítani egy korszak több művészeti ágának sajátosságait,
- ismerjék fel, hogy az irodalom egyrészt folyamatos, másrészt történetileg változó hagyomány,
- legyenek nyitottak az irodalom határterületei iránt,
- érdeklődését felkeltse a kortárs magyar, határon túli és világirodalom iránt,
- legyenek felkészültek az érettségi vizsgára.
Óraszámok
Heti 3,5 óra - összesen 112 óra
Javasolt óraterv
	Összes 
óra	Összefoglaló óra	Ellenőrző 
óra	
Az avantgárd	4		1	
A 20. század első felének világirodalma	15	1	1	
József Attila	14	1	2	
A két világháború közötti magyar irodalom	16	1	1	
A 20. század második felének magyar irodalma	24	1	2	
A 20. század második felének világirodalma	14	1	1	
Érettségire készülés - összefoglalás	25	25	2	
Összesen:	112	30	10	

Tananyag	Művek, fogalmak	
Az avantgárd (4 óra) 
Az avantgárd mozgalom. Főbb irányzatai. Avantgárd Magyarországon.	Néhány mű, ill. részlet pl. Apollinaire, Majakovszkij, Kassák Lajos írásaiból; részletek avantgárd irányzatok manifesztumaiból. 
Fogalmak: avantgárd, futurizmus, expresszionizmus, szürrealizmus, dada, képvers.	
A 20. század első felének világirodalma (15 óra) 
Néhány alkotó művein keresztül keresztmetszetet adni a korszak lírájáról, epikájáról, drámájáról. Thomas Mann, Franz Kafka, Mihail Bulgakov, Ernest Hemingway, Albert Camus, Bertolt Brecht, Garcia Lorca.	Néhány mű, ill. részlet pl. Kafka egy novellája, Thomas Mann: Tonio Kröger v. Mario és a varázsló; Bulgakov: Mester és Margarita; Brecht egy színműve. 
Fogalmak: családregény, nevelődési regény, esszéregény, abszurd, parabola, objektív idő, szubjektív idő, polifónia, egzisztencializmus, epikus dráma, epikus színház.	
József Attila (14 óra) 
Életpályája, a pályakép főbb jellemzői, korszakok, műfajok és témák költészetében. Az életmű átfogó áttekintése.	Tematikus válogatásban 10-12 vers, köztük: Tiszta szívvel, Külvárosi éj, Téli éjszaka, Elégia, Óda, Reménytelenül, A Dunánál, Karóval jöttél, Tudod, hogy nincs bocsánat. 
Fogalmak: síkváltás, komplex kép, archetípus, önmegszólító vers.	
A két világháború közötti magyar irodalom (16 óra) 
Művelődés és szellemi élet. Szabó Lőrinc lírája. Németh László esszéi, regényei. Illyés Gyula költészete, prózája. Márai Sándor szépprózája, Radnóti Miklós lírája.	Szabó Lőrinc 2-3 verse; Németh László 1-2 esszéje; Illyés Gyula: Egy mondat a zsarnokságról; Bartók; Koszorú; Puszták népe (részlet); Márai egy műve, pl. Egy polgár vallomásai; Radnóti Miklós 5-6 verse. 
Fogalmak: szociográfia, népi-urbánus vita, szonettciklus, ekloga, idill, bukolika.	
A 20. század második felének magyar irodalma (24 óra) 
Néhány alkotó művein keresztül keresztmetszetet adni a korszak lírájáról, epikájáról. Weöres Sándor, Pilinszky János, Nagy László lírájáról; Déry Tibor, Örkény István, Ottlik Géza szépprózája. Kitekintés a határon túli magyar irodalomra - Sütő András, Kányádi Sándor, Szilágyi Domokos. A kortárs magyar irodalomból - pl. Baka István, Kertész Imre, Esterházy Péter, Nádas Péter.	2-3 vers a választott költőktől; Déry: Szerelem; Örkény: Tóték; egypercesek; Ottlik: Iskola a határon; Kertész Imre: Sorstalanság.	
A 20. század második felének világirodalma (14 óra) 
Néhány alkotó egy-egy művén keresztül keresztmetszetet adni a korszak epikájáról, drámájáról. Pl.: Garcia Marquez, Golding, Orwell, Szolzsenyicin, Hrabal, Kundera; Beckett, Dürrenmatt, Arthur Miller.	Legalább egy regény és egy dráma. 
Fogalmak: abszurd dráma, mítosz, utópia, posztmodern.	
Érettségire készülés - összefoglalás (25 óra) 
Az érettségi vizsga ismeretköreinek, vizsgakövetelményeinek megfelelő rendszerezés, összefoglalás a megadott kompetenciák alapján.		
Év végi Követelmények
- Az avantgárd irányzatok néhány jellemző jegyének ismerete.
- József Attila életművének ismerete.
- Radnóti Miklós, Weöres Sándor, Pilinszky János költői portréjának bemutatása.
- Világlátás és kifejezésmód Illyés Gyula, Németh László, Örkény István művészetében.
- Ismeretek a kortárs magyar irodalomról.
- A 20. századi világirodalom tematikai, formabeli változatosságának bemutatása néhány szerzőn keresztül.
- Nagyepikai és drámai művek szóbeli és írásbeli bemutatása.
- Adott szempontú műelemzés készítése közösen fel nem dolgozott kisepikai és lírai alkotásról.
- Memoriter: legalább három vers a tanultakból; 15-20 soros epikai v. drámarészlet.
Élő idegen Nyelv
első idegen nyelv: angol 
második idegen nyelv: francia
Bevezetés
A XXI. században kiemelt szerepet kapott az idegen nyelvek oktatása, mivel a nyelvtudás fontos eszközévé vált mind a sikeres munkavállalásnak, mind az ismeretek, információk megszerzésének. A nyelvtudás már eszköze és feltétele annak, hogy a tanulók, mint az Európai Unió polgárai, minél hatékonyabban aknázhassák ki a lehetőségeiket. Ezért a cél az, hogy a tanulók gyakorlati szókincsre épülő biztos nyelvtudás birtokába jussanak, és ennek birtokában képesek legyenek szóban és írásban kommunikálni.
Az élő idegen nyelv műveltségi terület céljai és tartalma összhangban vannak a Nemzeti alaptanterv többi műveltségi területének céljaival és tartalmával, valamint az Európa Tanács ajánlásaival.
Célok és feladatok az angol, mint első idegen nyelv tanulása során
A gimnáziumok 9. osztályába érkező diákok többsége már legalább öt éve tanulják az angol nyelvet, megismerkedtek az idegen nyelvi foglalkozások feladat- és szövegtípusaival, szókincsük bővült, megértik a tanár célnyelvi óravezetését, önbizalmuk lehetővé teszi számukra, hogy az órai munkában egyénileg, párban vagy csoportban eredményesen vegyenek részt, órán kívüli feladataikat önállóan megoldják. Önértékelésük fejlett és reális: ismerik erős és gyenge pontjaikat. Továbbra is fontos motivációjuk fenntartása és további fejlesztése. A nyelvi kompetenciájuk - mind verbális, mind írásbeli készségül, illetve nyelvtani ismereteik - igen különbözőek, gyakran hiányosak vagy felületesek. Fontos, hogy az alapozó szakasz alaposabban, részletesebben, jól begyakorolt feladatokkal készítse fel a tanulókat a további ismeretek sikeres elsajátítására és hatékony alkalmazására, illetve kerüljenek a tanulók megközelítőleg azonos tudásszintre.
Ez a tanterv az emelt szintű érettségi követelményeinek megfelelően készült, ezért a cél, hogy a 10. évfolyam végére a diákok eljussanak az B1 közötti szintre, melyen
- megértik a fontosabb információkat a világos, standard szövegekben, amelyek ismert témáról szólnak és gyakori helyzetekhez kapcsolódnak a munka, az iskola és szabadidő stb. terén;
- elboldogulnak a legtöbb olyan helyzetben, amely a nyelvterületre történő utazás során adódik;
- egyszerű, összefüggő szövegeket tudnak alkotni ismert vagy az érdeklődési körükbe tartozó témákban,
- le tudják írni az élményeiket, a különböző eseményeket;
- röviden meg tudják indokolni a különböző álláspontokat és terveket.
A 12. évfolyam végére a diákoknak B2 szintű nyelvtudást kell szerezniük, melyen
- az előző szintnél fejlettebb szókinccsel, szélesebb skálán mozgó, de ismert témákról kell szóban és írásban információt cserélniük;
- folyamatos és természetes interakciót tudnak kezdeményezni és fenntartani anyanyelvű beszélővel, mely az egyik félnek sem megterhelő;
- képesek világos és részletes szöveget alkotni széles témakörben és változatos műfajban.
Továbbra is lényeges, hogy az idegen nyelvű tananyag felölelje a más tantárgyaknál tanult tartalmakat, de ezeken az évfolyamokon a diákok nyelvi szintje már új tananyag feldolgozását is lehetővé teszi. Fontos, hogy az előző évekhez hasonlóan segítsék a nyelvtanulást az önálló olvasás és az osztálytermen kívüli nyelvi hatások.
Ebben az életkorban a diákokat segítheti a szabályszerűségek felismerése és azok alkalmazása, de a hangsúly továbbra is a jelentésen, a kontextuson és a kommunikáción van. Ezeken az évfolyamokon kell egyensúlyt teremteni a folyamatos beszéd és a nyelvhelyesség között.
A 12. év végére a diákoknak el kell sajátítaniuk az önálló nyelvfejlesztéshez elengedhetetlen nyelvtanulási stratégiákat.
Összesített óraterv
Osztály	9.	10.	11.	12.	
Heti óraszám	4	3,5	3,5+1,5	4+1,5	
Tantárgy	Angol	Francia	Angol	Francia	Angol	Francia	Angol	Francia	
Heti óraszám:	2	2	2	1,5	3	2	3,5	2	
Évi óraszám:	74	74	74	55,5	111	74	129,5	74	
*A +1,5 órákat az érettségi felkészítésre szánt órák alapszámából használtuk fel.
Általános célok, Követelmények
1. A tanuló a mindennapi érintkezésben tudja használni az angol nyelvet.
2. Az angol nyelv tanulása során kifejlődő alapkészségek tegyék számára lehetővé további nyelvek elsajátítását.
3. Kapjon ízelítőt az angolszász országok kultúrájából és civilizációjából, sajátos értékeiből, és ezeket saját kultúrájával összehasonlítva a magyar kultúrát is lássa tágabb összefüggésben.
4. Szerezzen ismereteket a nyelv természetéről, hogy ezáltal a saját anyanyelvét is tágabb rendszerben tudja szemlélni, növekedjen önismerete is.
5. Létesíthessen az idegen nyelv használatán keresztül új emberi kapcsolatokat, és ezáltal tudja értékelni más országok népeit és kultúráját.
6. Jusson olyan ismeretekhez, amelyek anyanyelvén esetleg nem hozzáférhetők.
7. Személyisége gazdagodjon, önbizalma nőjön az idegen nyelven való önkifejezés öröme által.
8. Nyelvi gátak ne akadályozzák abban, hogy magyarként Európa polgára is lehessen.
9. Az együttműködési készség fejlesztésének követelményei
A tanulók vegyenek részt:
- életszerű feladatok tervezésében és kivitelezésében (interjúk, osztályújság, rádióműsor-készítés; színjátszás stb.);
- nyelvi játékokban, vetélkedőkben.
10. Az önálló tanulási készség fejlesztése érdekében tudjanak a tanulók szótárakat és egyéb segédanyagokat használni.
11. A tanuló nyelvi kompetenciáinak megfelelő szintje tegye lehetővé az oktatási intézmény által meghatározott vizsga sikeres letételét, vagy a nyelvtudást igazoló okirat beszerzését.
12. A tanuló szóbeli nyelvhasználatában törekedjen a helyes hangsúly, hanglejtés és kiejtés elsajátítására
- beszédsebessége ne akadályozza a kommunikációt
- merjen és tudjon segítséget kérni
- legyen képes véleményének önálló kifejtésére mind szóban mind pedig írásban
- a beszélt és írott szöveget értse meg globálisan, ill. tudja a megfelelő információkat kiszűrni
- ismerje és alkalmazza az írásbeli közlésformák leggyakoribb fajtáit
Ellenőrzés, értékelés
Ellenőrzés:
- folyamatos szóbeli értékelés (feleletek);
- írásbeli ellenőrzés (3 témazáró valamint tanév végi összefoglaló feladatlap).
Az értékelés módjai:
- szóbeli értékelés;
- ösztönző-formáló (formatív) értékelés;
- minősítő-szelektáló (szummatív) ellenőrzés alkalmazása (pl. a tanulók tudásszintjének megfelelő csoportok kialakítása céljából);
- összegző-lezáró értékelés (osztályzás).
Angol (első idegen nyelv)
Fejlesztési Követelmények
A tanuló ismert témakörben szóban és írásban tud információt cserélni, szöveget megérteni és létrehozni. Nyelvtudását önállóan szinten tartja, illetve szakmai érdeklődésének megfelelően továbbfejleszti. Nyelvtudása segítségével képes képet alkotni más országok népeiről és kultúrájáról.
Témalista (ajánlás)
- Ember és társadalom: hátrányos helyzetű és elesett emberek segítése; diszkrimináció.
- Tágabb környezetünk: idegenvezetés a lakóhelyen; a nagyvárosi élet jellemzői.
- Természeti környezetünk: környezetszennyezés és környezetvédelem.
- Az iskola világa: egy célnyelvi iskola összehasonlítása az itthonival.
- Egészség és betegség: hagyományos gyógykezelés és természetgyógyászat; egészséges életmód.
- Étkezés: a helyes és helytelen táplálkozás; éttermek és gyorséttermek.
- Utazás: nyaralás itthon és külföldön; egy körutazás megtervezése.
- Szabadidő, szórakozás: veszélyes sportok; kulturális események; a színház és a mozi világa; a modern és a klasszikus zene; az Internet világa.
- A munka világa: munkavállalás nyáron; munkakörülmények hazánkban és külföldön; pályaválasztás.
- Országismeret: találkozások az angolszász országok kultúrájával; tájékozódás azok politikai, gazdasági és társadalmi életéről.
- Tudományos és technikai műveltség: a tudomány és technikai eszközök szerepe mindennapjainkban; az angolszász országok közismert technikai és tudományos csúcsteljesítményei.
- Aktuális témák.
9. osztály
Időkeret: 74 óra/év (2 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- köszönés;
- bemutatkozás, bemutatás;
- érdeklődés;
- hogylét iránt és arra reagálás;
- gratuláció és arra reagálás.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- tetszés, nem tetszés;
- véleménynyilvánítás és arra reagálás;
- véleménykérés;
- bocsánatkérés és arra reagálás;
- egyetértés, egyet nem értés.
Érzelem kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- csodálkozás;
- sajnálkozás, együttérzés;
- öröm, szomorúság;
- elégedettség, elégedetlenség, bosszúság;
- remény;
- bánat, elkeseredés;
- akarat, kívánság;
- képesség;
- szükségesség;
- lehetőség;
- ígéret.
Információcsere
- dolgok, személyek megnevezése, leírása;
- események leírása;
- információkérés és adás;
- tudás, nem tudás.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- kínálás és arra reagálás;
- tiltás, felszólítás;
- engedélykérés;
- udvarias kérés;
- javaslat és arra reagálás;
- meghívás és arra reagálás.
Interakcióban jellemző kommunikációs szándékok:
- megértés biztosítása;
- betűzés;
- visszakérdezés, ismétléskérés;
- felkérés hangosabb, lassabb beszédre.
Fogalomkörök
Létezés kifejezése:
- ’be’ ige jelen, múlt és jövő idejű alakjai.
Cselekvés, történés kifejezése:
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- egyszerű múlt idő; rendhagyó igék;
- jövő idő (be going to).
Birtoklás kifejezése:
- birtokos melléknevek;
- birtokos eset;
- az ’of’-os szerkezet;
- ’have got’ szerkezet használata.
Térbeli viszonyok:
- irányok, helymeghatározás.
Időbeli viszonyok:
- gyakoriság; időpont, időtartam;
- időre vonatkozó elöljárók.
Modalitás:
- képesség;
- szükségesség;
- engedélyezés;
- tiltás.
Mennyiségi viszonyok:
- tő- és sorszámnevek;
- főnevek egyes és többes száma;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek;
- some, any, much, many használata.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek;
- melléknevek fokozása; rendhagyó melléknevek.
Logikai viszonyok
- kötőszavak;
- célhatározói mellékmondatok,
- feltételes mód (type 1)
Szövegösszetartó eszközök:
- névelők;
- személyes névmások;
- ’some, any; there is/are’;
- mutatószavak.
Témalista
Témakör	Óraszám	
Ember és társadalom - az élet fordulópontjai, (ön)életrajz, közösségek, emberi kapcsolatok	8	
Tágabb környezetünk - hazánk és a célnyelvi országok földrajzi és társadalmi viszonyai (szokások, intézmények, nemzeti sajátosságok)	6	
Környezetvédelem	5	
Az iskola világa - a diákok élete hazánkban és a célnyelvi országokban	10	
A munka világa - Pályaválasztás, diákmunka, munkavállalás, munkakörülmények, a pénz, az árak, a megélhetés	4	
Ép testben ép lélek - Egészséges életmód	7	
Szabadidő, szórakozás - Művészeti események, olvasás, sportesemények	8	
Kultúra - irodalom, történelem, zene	8	
Tudomány és technika - technika az otthonunkban	3	
Szabadon felhasználható órák (tanulási stratégiák fejlesztésére, gyakorlásra, összefoglalásra, számonkérésre)	15	
Követelmények
Hallott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- kb. 100 szavas köznyelvi szövegben a lényeges információt a lényegtelentől elkülöníteni;
- kb. 100 szavas köznyelvi szövegben ismeretlen nyelvi elem jelentését a szövegösszefüggésből kikövetkeztetni;
- kb. 100 szavas köznyelvi szövegben fontos információt megérteni;
- kb. 100 szavas köznyelvi szövegben specifikus információt azonosítani;
- köznyelvi beszélgetés vagy monologikus szöveg lényegét megérteni.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes
- köznyelven megfogalmazott kérdésekre egyszerű struktúrákban rendezett válaszokat adni;
- egyszerű mondatokban közléseket megfogalmazni, kérdéseket feltenni, eseményeket elmesélni, érzelmeket kifejezni;
- megértési, illetve kifejezési problémák esetén segítséget kérni;
- beszélgetésben részt venni;
- társalgást követni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- kb.150 szavas, köznyelven megírt szöveget elolvasni;
- kb.150 szavas köznyelvi szövegben lényeges információt a lényegtelentől megkülönböztetni;
- ismert nyelvi elemek segítségével kb.150 szavas köznyelvi szövegben ismeretlen nyelvi elemek jelentését kikövetkeztetni;
- kb.150 szavas köznyelven megírt szövegben fontos információt megtalálni;
- kb.150 szavas köznyelvi szövegben specifikus információt azonosítani;
- kb.150 szavas köznyelven megírt szöveg lényegét megérteni;
- egyszerű vagy egyszerűsített publicisztikai illetve irodalmi szöveget követni.
Íráskészség
A tanuló legyen képes
- kb.100 szavas, tényszerű információt közvetítő, néhány bekezdésből álló szöveget írni;
- gondolatait változatos kifejezésekkel és mondatszerkezetekkel, a megfelelő nyelvi eszközök használatával, logikai összefüggések alapján szöveggé rendezni, egyszerű közléseket írásban megfogalmazni;
- különböző szövegfajtákat létrehozni;
- változatos közlésformákat (leírás, elbeszélés, jellemzés) használni.
10. osztály
Időkeret: 74 óra/év (2 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- megszólítás;
- köszönés, elköszönés;
- bemutatás, bemutatkozás;
- telefonálásnál bemutatkozás és elköszönés;
- személyes levélben megszólítás és elbúcsúzás;
- érdeklődés hogylét iránt és arra reagálás;
- engedélykérés és arra reagálás;
- köszönet és arra reagálás;
- bocsánatkérés és arra reagálás;
- gratuláció, jókívánságok és arra reagálás.
Érzelmek kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- sajnálkozás, együttérzés;
- öröm, szomorúság;
- elégedettség, elégedetlenség;
- csodálkozás;
- remény;
- bánat;
- bosszúság.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- véleménynyilvánítás, véleménykérés és arra reagálás;
- valaki igazának az elismerése és el nem ismerése;
- egyetértés, egyet nem értés;
- érdeklődés, érdektelenség;
- tetszés, nem tetszés;
- dicséret, kritika;
- ellenvetés;
- akarat, kívánság, képesség, kötelezettség, szükségesség, lehetőség;
- ígéret; szándék, terv;
- érdeklődés értékítélet, kívánság, preferencia iránt.
Információcseréhez kapcsolódó kommunikációs szándékok:
- dolgok, személyek megnevezése, leírása;
- események leírása;
- információkérés, információadás;
- igenlő vagy nemleges válasz;
- tudás, nem tudás;
- bizonyosság, bizonytalanság;
- ismerés, nem ismerés.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- kérés;
- tiltás, felszólítás;
- segítségkérés és arra reagálás;
- javaslat és arra reagálás;
- kínálás és arra reagálás;
- meghívás és arra reagálás.
Interakcióban jellemző kommunikációs szándékok:
- visszakérdezés, ismétléskérés;
- nem értés;
- betűzés kérése, betűzés;
- felkérés lassabb, hangosabb beszédre;
- beszélési szándék jelzése, téma bevezetése;
- megerősítés;
- témaváltás, beszélgetés lezárása.
Fogalomkörök
Létezés kifejezése:
- ’be’ ige jelen, múlt és jövő idejű alakjai.
Cselekvés, történés kifejezése:
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- egyszerű múlt idő; rendhagyó igék;
- jövő idő (be going to; will);
- Present Perfect Simple;
- szenvedő szerkezet jelen és múlt időben;
- Present Perfect Passive;
- folyamatos múlt idő.
Birtoklás kifejezése:
- birtokos melléknevek;
- birtokos eset;
- az ’of’-os szerkezet;
- ’have got’ szerkezet használata;
- birtokos névmások.
Térbeli viszonyok:
- irányok, helymeghatározás;
- földrajzi elhelyezkedés.
Időbeli viszonyok:
- gyakoriság; időpont, időtartam;
- időre vonatkozó elöljárók.
Modalitás:
- képesség;
- szükségesség;
- engedélyezés;
- tiltás.
Mennyiségi viszonyok:
- tő- és sorszámnevek;
- főnevek egyes és többes száma;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek;
- ’some, any, much, many’ használata.
Minőségi viszonyok:
- melléknevek;
- melléknevek fokozása; rendhagyó melléknevek.
Logikai viszonyok
- kötőszavak;
- célhatározói mellékmondatok,
- feltételes mód (type 1&2)
Szövegösszetartó eszközök:
- névelők
- személyes névmások;
- visszaható névmások;
- ’some, any; there is/are’,
- mutatószavak.
Témalista
Témakör	Óraszám	
Ember és társadalom - az élet fordulópontjai, (ön)életrajz, közösségek, emberi kapcsolatok	7	
Tágabb környezetünk - hazánk és a célnyelvi országok földrajzi és társadalmi viszonyai (szokások, intézmények, nemzeti sajátosságok)	6	
Környezetvédelem	6	
Az iskola világa - a diákok élete hazánkban és a célnyelvi országokban	10	
A munka világa - Pályaválasztás, diákmunka, munkavállalás, munkakörülmények, a pénz, az árak, a megélhetés	4	
Ép testben ép lélek - Egészséges életmód	6	
Szabadidő, szórakozás - Művészeti események, olvasás, sportesemények	9	
Kultúra - irodalom, történelem, zene	7	
Tudomány és technika - technika az otthonunkban	4	
Szabadon felhasználható órák (tanulási stratégiák fejlesztésére, gyakorlásra, összefoglalásra, számonkérésre)	15	
Követelmények
Hallott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- kb.150 szavas köznyelvi szövegben a lényeges információt a lényegtelentől elkülöníteni,
- kb.150 szavas köznyelvi szövegben ismeretlen nyelvi elem jelentését a szövegösszefüggésből kikövetkeztetni,
- kb.150 szavas köznyelvi szövegben fontos információt megérteni,
- kb.150 szavas köznyelvi szövegben specifikus információt azonosítani,
- köznyelvi beszélgetés vagy monologikus szöveg lényeges pontjait megérteni.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes
- árnyaltabban megfogalmazott kérdésekre összetettebb struktúrákban rendezett válaszokat adni,
- választékos mondatokban közléseket megfogalmazni, kérdéseket feltenni, eseményeket elmesélni, érzelmeket kifejezni,
- megértési, illetve kifejezési problémák esetén segítséget kérni,
- beszélgetésben részt venni,
- társalgásba bekapcsolódni, álláspontot, véleményt kifejteni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- kb. 200 szavas, köznyelven megírt szöveget elolvasni,
- kb.200 szavas köznyelvi szövegben lényeges információt a lényegtelentől megkülönböztetni,
- ismert nyelvi elemek segítségével kb. 200 szavas köznyelvi szövegben ismeretlen nyelvi elemek jelentését kikövetkeztetni,
- kb. 200 szavas köznyelvi szövegben fontos információt megtalálni,
- kb. 200 szavas köznyelvi szövegben specifikus információt azonosítani,
- kb. 200 szavas köznyelven megírt szöveg felépítését megérteni,
- egyszerű vagy egyszerűsített publicisztikai vagy irodalmi szöveg lényeges pontjait megérteni.
Íráskészség
A tanuló legyen képes
- kb.120 szavas, tényszerű információt közvetítő néhány bekezdésből álló, szöveget írni,
- gondolatait változatos kifejezésekkel és mondatszerkezetekkel, a megfelelő nyelvi eszközök használatával, logikai összefüggések alapján bekezdésbe rendezett szövegben megfogalmazni,
- különböző szövegfajtákat létrehozni,
- változatos közlésformákat (leírás, elbeszélés, jellemzés, baráti levél, beszámoló) használni.
11. osztály
Időkeret: 111 óra/év (3 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- megszólítás;
- köszönés, elköszönés;
- bemutatás, bemutatkozás;
- telefonálásnál bemutatkozás, elköszönés;
- szóbeli üdvözletküldés;
- személyes levélben megszólítás;
- személyes levélben elbúcsúzás;
- érdeklődés hogylét iránt és arra reagálás;
- engedélykérés és arra reagálás;
- köszönet és arra reagálás;
- bocsánatkérés és arra reagálás;
- gratuláció, jókívánságok és arra reagálás;
- együttérzés és arra reagálás.
Érzelmek kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- hála;
- sajnálkozás;
- öröm;
- elégedettség, elégedetlenség;
- csodálkozás;
- remény;
- bánat;
- bosszúság.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- véleménynyilvánítás, véleménykérés és arra reagálás;
- valaki igazának az elismerése és el nem ismerése;
- egyetértés, egyet nem értés;
- érdeklődés, érdektelenség;
- tetszés, nem tetszés;
- dicséret, kritika;
- ellenvetés;
- ellenvetés visszautasítása;
- akarat, kívánság, bizonytalanság, képesség, szükségesség, kötelezettség, lehetőség;
- ígéret;
- szándék;
- érdeklődés értékítélet, kívánság, preferencia.
Információcseréhez kapcsolódó kommunikációs szándékok:
- dolgok, személyek megnevezése, leírása;
- események leírása;
- információkérés, információadás;
- igenlő vagy nemleges válasz;
- válaszadás elutasítása;
- tudás, nem tudás;
- bizonyosság, bizonytalanság,
- ismerés, nem ismerés.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- kérés;
- tiltás, felszólítás;
- segítségkérés és arra reagálás;
- javaslat és arra reagálás;
- kínálás és arra reagálás;
- meghívás és arra reagálás;
- segítség felajánlása és arra reagálás;
- ajánlat és arra reagálás.
Interakcióban jellemző kommunikációs szándékok:
- visszakérdezés, ismétléskérés;
- nem értés;
- betűzés kérése, betűzés;
- felkérés lassabb, hangosabb beszédre;
- beszélési szándék jelzése, téma bevezetése, félbeszakítás;
- megerősítés;
- körülírás;
- példa megnevezése;
- témaváltás, beszélgetés lezárása.
Fogalomkörök
Létezés kifejezése:
- ’be’ ige jelen, múlt és jövő idejű alakjai.
Cselekvés, történés kifejezése:
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- egyszerű múlt idő; rendhagyó igék;
- jövő idő (be going to; will);
- Present Perfect Simple;
- szenvedő szerkezet jelen és múlt időben;
- Present Perfect Passive;
- folyamatos múlt idő;
- ’used to’;
- Past Perfect.
Birtoklás kifejezése:
- birtokos melléknevek;
- birtokos eset;
- az ’of’-os szerkezet
- ’have got’ szerkezet használata;
- birtokos névmások.
Térbeli viszonyok:
- irányok, helymeghatározás;
- földrajzi elhelyezkedés.
Időbeli viszonyok:
- gyakoriság; időpont, időtartam;
- időre vonatkozó elöljárók.
Modalitás:
- képesség;
- szükségesség;
- engedélyezés;
- tiltás.
Mennyiségi viszonyok:
- tő- és sorszámnevek;
- főnevek egyes és többes száma;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek;
- some, any, much, many használata;
- ’too / enough’
Minőségi viszonyok:
- melléknevek;
- melléknevek fokozása; rendhagyó melléknevek.
Logikai viszonyok
- kötőszavak;
- célhatározói mellékmondatok,
- feltételes mód (type 1,2&3);
- függő beszéd.
Szövegösszetartó eszközök:
- névelők
- személyes névmások;
- visszaható névmások;
- ’some, any; there is/are’;
- mutatószavak.
Témalista
Témakör	Óraszám	
Ember és társadalom - az élet fordulópontjai, (ön)életrajz, közösségek, emberi kapcsolatok	11	
Tágabb környezetünk - hazánk és a célnyelvi országok földrajzi és társadalmi viszonyai (szokások, intézmények, nemzeti sajátosságok)	7	
Környezetvédelem	6	
Az iskola világa - a diákok élete hazánkban és a célnyelvi országokban	14	
A munka világa - Pályaválasztás, diákmunka, munkavállalás, munkakörülmények, a pénz, az árak, a megélhetés	5	
Ép testben ép lélek - Egészséges életmód	10	
Szabadidő, szórakozás - Művészeti események, olvasás, sportesemények	10	
Kultúra - irodalom, történelem, zene	12	
Tudomány és technika - technika az otthonunkban	5	
Szabadon felhasználható órák (tanulási stratégiák fejlesztésére, gyakorlásra, összefoglalásra, számonkérésre)	30	
Követelmények
Hallott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- kb. 200 szavas köznyelvi szövegben a lényeges információt a lényegtelentől elkülöníteni,
- kb. 200 szavas köznyelvi szövegben ismeretlen nyelvi elem jelentését a szövegösszefüggésből kikövetkeztetni,
- kb. 200 szavas köznyelvi szövegben fontos információt megérteni,
- kb. 200 szavas köznyelvi szövegben specifikus információt azonosítani,
- köznyelvi beszélgetést vagy monologikus szöveget különösebb nehézség nélkül megérteni.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes
- árnyaltabban megfogalmazott kérdésekre összetettebb struktúrákban rendezett válaszokat adni,
- választékos mondatokban részletes közléseket megfogalmazni, kérdéseket feltenni, eseményeket elmesélni, érzelmeket kifejezni,
- megértési, illetve kifejezési problémák esetén segítséget kérni,
- beszélgetésben részt venni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- kb. 250 szavas, köznyelven megírt szöveget elolvasni,
- kb. 250 szavas szövegben lényeges információt a lényegtől megkülönböztetni,
- ismert nyelvi elemek segítségével kb. 250 szavas köznyelvi szövegben ismeretlen nyelvi elemek jelentését kikövetkeztetni,
- kb. 250 szavas szövegben fontos információt megtalálni,
- kb. 250 szavas szövegben specifikus információt azonosítani,
- kb. 250 szavas köznyelven megírt szöveget anyanyelven és/vagy célnyelven összefoglalni,
- egyszerű vagy egyszerűsített publicisztikai vagy irodalmi szöveg különösebb nehézség nélkül megérteni.
Íráskészség
A tanuló legyen képes
- kb. 150 szavas, tényszerű információt közvetítő néhány bekezdésből álló, szöveget írni,
- gondolatait és érzelmeit változatos kifejezésekkel és mondatszerkezetekkel, a megfelelő nyelvi eszközök használatával, logikai összefüggések alapján bekezdésbe rendezett szövegben megfogalmazni,
- különböző szövegfajtákat létrehozni,
- változatos közlésformákat (leírás, elbeszélés, jellemzés, baráti és hivatalos levél, beszámoló, riport, könyv- / filmismertető) használni.
12. osztály
Időkeret: 129,5 óra/év (3,5 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Kommunikációs szándékok
Társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
- megszólítás;
- köszönés, elköszönés;
- bemutatás, bemutatkozás;
- telefonálásnál bemutatkozás, elköszönés;
- szóbeli üdvözletküldés;
- személyes és hivatalos levélben megszólítás;
- személyes és hivatalos levélben elbúcsúzás;
- érdeklődés hogylét iránt és arra reagálás;
- engedélykérés és arra reagálás;
- köszönet és arra reagálás;
- bocsánatkérés és arra reagálás;
- gratuláció, jókívánságok és arra reagálás;
- együttérzés és arra reagálás.
Érzelmek kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- hála;
- sajnálkozás;
- öröm;
- elégedettség, elégedetlenség;
- csodálkozás;
- remény;
- félelem;
- bánat;
- bosszúság.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
- véleménynyilvánítás, véleménykérés és arra reagálás;
- valaki igazának az elismerése és el nem ismerése;
- egyetértés, egyet nem értés;
- érdeklődés, érdektelenség;
- tetszés, nem tetszés;
- dicséret, kritika, szemrehányás;
- ellenvetés;
- ellenvetés visszautasítása;
- akarat, kívánság, bizonytalanság, képesség, szükségesség, kötelezettség, lehetőség;
- ígéret;
- szándék, terv;
- csodálkozás;
- aggodalom, félelem;
- érdeklődés értékítélet, kívánság, preferencia, érdeklődési kör iránt.
Információcseréhez kapcsolódó kommunikációs szándékok:
- dolgok, személyek megnevezése, leírása;
- események leírása;
- információkérés, információadás;
- igenlő vagy nemleges válasz;
- válaszadás elutasítása;
- tudás, nem tudás;
- bizonyosság, bizonytalanság;
- ismerés, nem ismerés;
- emlékezés, nem emlékezés;
- feltételezés, kétely;
- ok, okozat.
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
- kérés;
- tiltás, felszólítás;
- segítségkérés és arra reagálás;
- javaslat és arra reagálás;
- kínálás és arra reagálás;
- meghívás és arra reagálás;
- reklamálás, panasz;
- tanácskérés, tanácsadás;
- segítség felajánlása és arra reagálás;
- ajánlat és arra reagálás.
Interakcióban jellemző kommunikációs szándékok:
- megértés biztosítása;
- visszakérdezés, ismétléskérés;
- nem értés;
- betűzés kérése, betűzés;
- felkérés lassabb, hangosabb beszédre;
- párbeszéd strukturálása,
- beszélgetés kezdése,
- elemek összekapcsolása,
- beszélgetés lezárása
- beszélgetésbe be- és kilépés
- beszélési szándék jelzése,
- téma bevezetése,
- félbeszakítás,
- folytatás szándékának jelzése,
- a partner mondanivalójának követése,
- befejezés jelzése,
- saját szöveg strukturálása;
- körülírás,
- példa megnevezése,
- témaváltás,
- visszatérés a témához,
- kiemelés, hangsúlyozás,
- kérdezési stratégiák.
Fogalomkörök
Létezés kifejezése:
- ’be’ ige jelen, múlt és jövő idejű alakjai.
Cselekvés, történés kifejezése:
- egyszerű jelen idő;
- folyamatos jelen idő;
- egyszerű múlt idő; rendhagyó igék;
- jövő idő (be going to; will);
- Present Perfect Simple;
- szenvedő szerkezet jelen és múlt időben;
- Present Perfect Passive;
- folyamatos múlt idő;
- ’used to’;
- Past Perfect.
Birtoklás kifejezése:
- birtokos melléknevek;
- birtokos eset;
- az ’of’-os szerkezet
- ’have got’ szerkezet használata;
- birtokos névmások.
Térbeli viszonyok:
- irányok, helymeghatározás;
- földrajzi elhelyezkedés.
Időbeli viszonyok:
- gyakoriság; időpont, időtartam;
- időre vonatkozó elöljárók.
Modalitás:
- képesség;
- szükségesség;
- engedélyezés;
- tiltás.
Mennyiségi viszonyok:
- tő- és sorszámnevek;
- főnevek egyes és többes száma;
- megszámlálható és nem megszámlálható főnevek;
- some, any, much, many használata;
- ’too / enough’
Minőségi viszonyok:
- melléknevek;
- melléknevek fokozása; rendhagyó melléknevek.
Logikai viszonyok
- kötőszavak;
- célhatározói mellékmondatok;
- feltételes mód (type 1,2&3);
- függő beszéd.
Szövegösszetartó eszközök:
- névelők
- személyes névmások;
- visszaható névmások;
- ’some, any; there is/are’;
- mutatószavak.
Témalista
Témakör	Óraszám	
Ember és társadalom - az élet fordulópontjai, (ön)életrajz, közösségek, emberi kapcsolatok	12	
Tágabb környezetünk - hazánk és a célnyelvi országok földrajzi és társadalmi viszonyai (szokások, intézmények, nemzeti sajátosságok)	10	
Környezetvédelem	6,5	
Az iskola világa - a diákok élete hazánkban és a célnyelvi országokban	1	
A munka világa - Pályaválasztás, diákmunka, munkavállalás, munkakörülmények, a pénz, az árak, a megélhetés	7	
Ép testben ép lélek - Egészséges életmód	12	
Szabadidő, szórakozás - Művészeti események, olvasás, sportesemények	10	
Kultúra - irodalom, történelem, zene	10	
Tudomány és technika - technika az otthonunkban	5	
Szabadon felhasználható órák (tanulási stratégiák fejlesztésére, gyakorlásra, összefoglalásra, számonkérésre)	40	
Követelmények
Hallott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- kb. 250 szavas szövegben a lényeges információt a lényegtelentől elkülöníteni,
- kb. 250 szavas szövegben ismeretlen nyelvi elem jelentését a szövegösszefüggésből kikövetkeztetni,
- kb. 250 szavas szövegben fontos információt megérteni,
- kb. 250 szavas szövegben specifikus információt azonosítani,
- köznyelvi beszélgetést vagy monologikus szöveget anyanyelvén és/vagy célnyelven összefoglalni.
Beszédkészség
A tanuló legyen képes
- árnyaltabban megfogalmazott kérdésekre szisztematikusan rendezett válaszokat adni,
- választékos mondatokban közléseket megfogalmazni, kérdéseket feltenni, eseményeket elmesélni, érzelmeket kifejezni,
- gondolatait megfelelő logikai sorrendben, választékos mondatokban pontosan kifejezni,
- megértési, illetve kifejezési problémák esetén segítséget kérni,
- társalgásban aktívan részt venni, más véleményét kikérni, saját álláspontját megvédeni.
Olvasott szöveg értése
A tanuló legyen képes
- kb. 300 szavas szöveget elolvasni,
- kb. 300 szavas szövegben lényeges információt a lényegtelentől megkülönböztetni,
- ismert nyelvi elemek segítségével kb. 300 szavas szövegben ismeretlen nyelvi elemek jelentését kikövetkeztetni,
- kb. 300 szavas szövegben fontos információt megtalálni,
- kb. 300 szavas szövegben specifikus információt azonosítani,
- kb. 300 szavas köznyelven megírt szöveget anyanyelvén összefoglalni,
- egyszerű vagy egyszerűsített publicisztikai vagy irodalmi szöveget anyanyelvén és/vagy célnyelven összefoglalni.
Íráskészség
A tanuló legyen képes
- kb. 200 szavas, tényszerű információt közvetítő néhány bekezdésből álló, szöveget írni,
- gondolatait, érzelmeit, érvekkel alátámasztott véleményét változatos kifejezésekkel és mondatszerkezetekkel, a megfelelő nyelvi eszközök használatával logikai összefüggések alapján, bekezdésbe rendezett szövegben megfogalmazni,
- különböző szövegfajtákat létrehozni,
- változatos közlésformákat (leírás, elbeszélés, jellemzés, baráti és hivatalos levél, beszámoló, riport, könyv- / filmismertető, újságcikk, esszé) használni.
Francia (második idegen nyelv)
Általános célok
A Nemzeti alaptanterv egyik fontos műveltségi területe az élő idegen nyelvek oktatása. A korszerű tudáshoz elengedhetetlen legalább egy idegen nyelv középfokú, és egy második idegen nyelv kommunikációképes ismerete.
A francia nyelv nemcsak Franciaországban és a frankofon országokban, de az Európai Unió és a világ más országaiban is fontos szerepet tölt be. Így a nyelvet alapszinten (B1) elsajátító tanuló lehetőséget kap új társas kapcsolatok kialakítására, más kultúrák megismerésére, idegen nyelvi környezetben saját ügyei önálló intézésére. A fő cél az, hogy a tanuló a mindennapi élet helyzeteiben képes legyen - szóban és írásban - francia nyelvű kommunikációra, és ezt a kapott tudást képes legyen egyénileg is továbbfejleszteni.
Fejlesztési Követelmények
A tanuló ismert témakörben, szóban és írásban tud néhány mondatos információt cserélni, rövidebb szöveget megérteni és létrehozni. Nyelvtudását önállóan szinten tartja, illetve szakmai érdeklődésének megfelelően továbbfejleszti. Nyelvtudása segítségével képes képet alkotni más országok népeiről és kultúrájáról.
9. osztály
Óraszám: 74 óra (2 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Témakörök
Az én világom
- bemutatkozás, bemutatás;
- személyi adatok, életrajz, hírességek;
- származás, nemzetiség;
- külső és belső tulajdonságok.
A család, barátok
- kapcsolatok a családban;
- foglalkozások;
- ünnepek, ajándékozás.
Ház, lakás
- a lakás berendezése;
- közvetlen környezetünk, tájékozódás;
- közlekedés a városban, városnézés.
Mindennapi életünk
- napirend ,napszakok ,időpontok;
- szabadidő, szórakozás, hétvége;
- telefonálás.
Az iskola
- egy nap az iskolában, tantárgyak;
Vásárlás
- élelmiszer;
- árak, fizetési eszközök.
Étkezés
- mindennapi étkezési szokások;
- étterem, menü.
Időjárás
- időjárási viszonyok;
- év, évszakok.
Öltözködés
- ruhadarabok;
- színek.
Európa, ország-, és városnevek
- Párizs, néhány jellegzetesség.
Fogalomkörök
Beszédhangok, helyes kiejtés
Az ige
- létige: etre ,il y a;
- avoir;
- er típus;
- rendhagyó igék (s appeler, acheter, connaitre, lire, dire, faire, aller, venir, pouvoir, vouloir, voir, mettre, prendre, boire, prendre, croire, pouvoir, savoir);
- ir típus;
- re típus;
- visszaható igék;
- futur proche;
- passé récent;
- passé composé képzése, egyeztetési problémái, rendhagyó alakjai;
- impératif.
A főnév
- neme;
- többes száma.
A melléknév
- egyeztetés;
- helye;
- háromalakú melléknév.
A determináns
- határozott névelő;
- határozatlan névelő;
- anyagnévelő;
- birtokos determináns;
- mutató determináns.
A névmás
- személyes névmás (rövid és hangsúlyos alak);
- on.
Tagadás
- ne...pas, ne...plus, ne...rien, ne... personne;
- + de.
Prepozíció
- a, en, de;
- helyhatározós szerkezetek.
Mennyiség kifejezése
- tőszámnév, sorszámnév.
A mondat
- egyszerű összetett mondat;
- okság kifejezése(Pourquoi? Parce que...).
Követelmények
- A tanuló legyen képes a tananyagban felsorolt társalgási témakörökben az adott szókinccsel szóban és írásban kommunikálni.
- A tanuló érjen el egyes nyelvtani szerkezetek automatikus használatának szintjére. Legyen képes felismerni és alkalmazni a begyakorolt nyelvtani szabályszerűségeket.
- Legyen tudatában az eltérő szokásoknak, kultúrának, és ezekhez a beszédhelyzetekben alkalmazkodjon.
10. osztály
Óraszám: 55,5 óra (1,5 óra/hét) óra
Témakörök, tartalmak
Témakörök
Emberi kapcsolatok
- munkamegosztás a családban, házimunka;
- barátok, külső - belső tulajdonságok;
- baráti levél;
- háztartási gépek, használati utasítások.
Tágabb környezetünk
- lakóhelyünk jellegzetességeinek bemutatása;
- városi és vidéki élet;
- természeti környezetünk: növények, állatok.
Az iskola
- az én iskolám;
- jegyek.
Egészség, betegség
- testrészek;
- betegség, orvosnál.
Szolgáltatások
- posta, telefon;
- bevásárlás;
- áruházi osztályok, termékek.
Étkezés
- néhány tipikus étel, receptek.
Szabadidő
- sport;
- hobbi;
- mozi, színház, televízió;
- vakáció.
Fogalomkörök
Az ige
- passé composé: egyeztetés a tárggyal;
- rendhagyó igék (recevoir, envoyer, finir, servir, sentir, tenir);
- impératif: etre, avoir;
- imparfait: képzése, használati köre;
- futur simple: képzése, használata;
- műveltetés;
- szenvedő szerkezet;
- személytelen szerkezetek.
A főnév, rendhagyó többes szám (x)
Az infinitif
- alakjai, használata.
A melléknév
- középfok;
- felsőfok;
- összehasonlítás.
A determináns
- tout elődetermináns;
- határozatlan (chaque, aucun -e).
A névmás
- vonatkozó névmás (qui, que, ou);
- y, en;
- személyes névmások helye;
- tout mint névmás;
- mutató névmás;
- kérdő névmások.
A határozószó
- középfoka, felsőfoka;
- tout.
Tagadás
- ne...jamais, pas de tout, rien de tout;
- ni...ni;
- korlátozás: ne...que.
Prepozíció
- időhatározó kifejezése;
- entre-parmi.
A mondat
- vonatkozói mellékmondat;
- kérdő mondat fordított szórenddel;
- cél kifejezése (pour+infinitif).
Követelmény
- A tanuló legyen képes a tananyagban megadott témakörökben viszonylag hosszú és bonyolult beszélgetésben aktívan részt venni.
- A tanuló legyen képes a már megismert és begyakorolt nyelvtani ismereteket, írásban és szóban viszonylag tudatosan használni oly módon, hogy hibái a folyamatos kommunikációt ne zavarják.
11. osztály
Óraszám: 74 óra (2 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Témakörök
Emberi kapcsolatok
- családi szokások (különbségek a francia és magyar családok között);
- vendégfogadás, cserekapcsolatok;
- diák-tanár kapcsolat;
- önéletrajz.
Tágabb környezetünk
- Magyarország rövid bemutatása;
- az Európai Unió;
- Franciaország régiói, földrajzi, éghajlati viszonyai, szokások.
Környezetvédelem
- közvetlen környezetünk természeti szépségei;
- a természet védelme közvetlen környezetünkben;
- a társadalmi fejlődés előnyei hátrányai.
Az iskola
- iskolarendszer Magyarországon és Franciaországban.
A munka
- munkahely;
- a háztartáshoz kapcsolódó szolgáltatások.
Egészség, betegség
- baleset, kórház;
- gyógyszertár;
- egészséges életmód (étkezés, sport).
Szabadidő
- kiállítás, múzeum;
- könyvek, irodalom, újságok.
Utazás
- előkészületek az utazásra;
- vonat, autóbusz, repülő;
- szálloda, kempingezés.
Francia kultúra
- dalok, versek, novellák, képregény.
Fogalomkörök
Az ige
- conditionnel, présent et passé;
- plus -que-parfait: képzése, használata;
- futur dans le passé: képzése, használata;
- rendhagyó igék (jeter, vivre, battre, mourir, naitre, courir, craindre, plaire, pleuvoir).
Az igenév
- a participe présent és a gérondif használata;
- az adjectif verbal;
- infinitif passé.
A névmás
- állítmányi (le);
- vonatkozó (lequel ... prepozíciós összevont alakjai).
A determináns
- de vonzat + article partitif;
- quel.
A mondat
- a gérondif alkalmazása;
- feltételes mondat: si + présent +futur simple, si + imparfait + conditionnel présent , si + plus-que-parfait+conditionnel passé;
- felkiáltó mondat;
- főnévi igenévvel kifejezett mondat;
- sans + infinitif,
- au lieu + infinitif,
- avant de + infinitif,
- függő beszéd, függő kérdés: időegyeztetés, előidejűség, utóidejűség;
- kötőszók.
Követelmények
- A tanuló a tanár segítségével mélyítse el és rendszerezze az eddig tanult nyelvtani ismereteket, az új nyelvtani szabályokat ismerje fel és alkalmazza szóban és írásban egyaránt. Fokozatosan tudatosuljon benne az anyanyelv és a francia nyelv közötti különbség.
- A tanuló legyen képes a tananyagban leírt témakörökben viszonylag hosszú és bonyolult beszélgetésekben részt venni, információkat adni és kapni.
12. osztály
Óraszám: 74 óra (2 óra/hét)
Témakörök, tartalmak
Témakörök
Ember és társadalom
- önmagunk bemutatása (hivatalos céllal);
- barátság, szerelem;
- leányok és fiúk: tipikus viselkedési mód, udvariasság;
- öltözködés, divat;
- előítéletek, „másság”, tolerancia;
- a politikai élet;
- hivatalos levél.
Tágabb környezetünk
- idegenforgalmi nevezetességek Magyarországon;
- frankofon országok Európában;
- a francia nyelv dialektusainak jellegzetességei.
Környezetvédelem
- környezeti ártalmak;
- természetvédelmi lehetőségek, ötletek.
Az iskola világa
- néhány tudományterület szókincse (földrajz, történelem, biológia);
- diákprogramok.
A munka világa
- munkavállalás;
- au-pair lehetőségek;
- továbbtanulás.
Egészség, betegség
- orvosi ellátás külföldön.
Szabadidő
- ifjúsági rendezvények;
- irodalom, zene, film.
Utazás
- rendőrség, vám;
- pénzváltás, bank;
- autó, benzinkút;
- dalok , versek, novellák, színdarab, képregény.
Fogalomkörök
Az ige
- subjonctif présent;
- képzése, rendhagyó alakok, használatának esetei,
- használata főmondatban,
- subjonctif passé: képzése, használata;
- indicatif vagy subjonctif;
- infinitif vagy subjonctif;
- múlt idő -kör ismétlése;
- jövőidő-kör ismétlése;
- rendhagyó igék: valoir, poursuivre, s enfuir.
A főnévi igenév
- infinitif présent, passé, passif.
Az igenevek használatának ismétlése
A mondat
- megengedő (bien que, malgré + főnév, de facon a);
- következményes (si bien que..., de telle sorte que..., a tel point que..);
- feltételes (au cas ou..., dans le cas ou...);
- ellentétes (tandis que, alors que).
Követelmények a 12. évfolyam végére
A tanuló tudja használni a nyelvet a mindennapi kommunikációs helyzetekben. Ismerje meg fő vonalakban a frankofon országok földrajzát, kultúráját. Ismerje fel a francia nyelv legfontosabb szerkezeti tulajdonságait, tudja összevetni a magyar nyelvvel. Nyelvtudását képes legyen önállóan is továbbfejleszteni.
Beszédértés:
A tanuló értse a tanár francia óravezetését. Értse meg a mindennapi élet témáiban folytatott normál tempójú élő ill. rögzített beszédet.
Beszédkészség:
A tanuló legyen képes meghatározott témakörökben kommunikálni, véleményt formálni, beszélgetést kezdeményezni.
Olvasásértés:
A tanuló legyen képes ismeretlen elemeket tartalmazó szöveget is helyesen, jó kiejtéssel és hanglejtéssel olvasni. Értse meg az olvasott szöveg lényegét, legyen képes az olvasott szöveg tartalmának összefoglalására.
Íráskészség:
Legyen képes adott témában irányított fogalmazást írni, néhány szövegfajtát önállóan is összeállítani.
MATEMATIKA
9-12. évfolyam
Bevezetés
Jelen tanterv a NAT 2003-ban leírt célok és fejlesztési követelmények, valamint a kétszintű érettségi követelményei alapján készült, és mind tartalmában, mind fejlesztési feladataiban és követelményeiben erősen támaszkodik a 2003. áprilisában megjelent, átdolgozott matematika Kerettantervre (Magyar Közlöny, 2003/43/II. szám, 260-270. oldal). A tananyag témakörökre történő felosztásánál az érettségi követelmények felosztását követtük, így az öt témakör: Gondolkodási módszerek; Számtan, algebra; Függvények, sorozatok; Geometria; Valószínűség, statisztika.
Az alábbi táblázat az egyes témakörökre felhasználható óraszámokat tartalmazza. Ezek a tanmenet elkészítése során, ahol szakmailag indokolt, átcsoportosíthatók a hozzá tartozó anyagrészekkel együtt. A 11. évfolyamon a zárójelben található szám a középszintű érettségire történő felkészítésre adható óraszám (heti +1,5 óra) témakörökre lebontva. A 12. évfolyamon az egyes témakörök óraszáma tartalmazza a középszintű érettségire történő felkészítésre, az ismeretek ismétlésére, rendszerezésére, és alkalmazására adható óraszámot (heti +1,5 óra) is.
	9. évfolyam	10. évfolyam	11. évfolyam	12. évfolyam	
Gondolkodási módszerek	6	6	10 (+4)	17	
Számtan, algebra	38	40	31 (+14)	26	
Függvények, sorozatok	15	12	14 (+8)	27	
Geometria	39	39	40 (+15)	47	
Valószínűség, statisztika	5	8	10 (+5)	13	
Év végi ismétlés	6	6	6 (+9,5)	14	
Összesen	111	111	111 (+55,5)	144	
Alapelvek, célok
A matematikatanítás célja, feladata a tanulók önálló, rendszerezett, logikus gondolkodásának kialakítása, fejlesztése. Mindezt az a folyamat biztosítja, amelynek során fokozatosan kiépítjük a matematika belső struktúráját (fogalmak, axiómák, tételek, bizonyítások elsajátítása), és a tanultakat változatos területeken alkalmazzuk. A problémák felvetése tegye indokolttá a tanulók számára a pontos fogalomalkotást. Ezek a folyamatok váljanak a tanulók belső, felfedező tanulási tevékenységének részévé.
Mindez fejleszti a tanulók absztrakciós és szintetizáló képességét. A célszerű, új fogalmak alkotása, az összefüggések felfedezése és az ismeretek feladatokban való alkalmazása fejleszti a kombinatív készséget, a kreativitást, a problémahelyzetek önálló, megfelelő önbizalommal történő megközelítését, megoldását.
A matematikai nevelés sokoldalú eszközökkel fejleszti a tanulók matematizáló, modellalkotó tevékenységét, kialakítja a megfogalmazott összefüggések, hipotézisek bizonyításának igényét, megmutatja a matematika hasznosságát, belső szépségét, az emberi kultúrában betöltött szerepét. Fejleszti a tanulók térbeli tájékozódását, esztétikai érzékét.
A matematika a maga hagyományos és modern eszközeivel segítséget ad a természettudományok, az informatika, a technikai, a humán műveltségterületek, szakközépiskolákban a választott szakma ismeretanyagának tanulmányozásához, a mindennapi problémák értelmezéséhez, leírásához és kezeléséhez. A lehetőségekhez igazodva támogassa az elektronikus eszközök (zsebszámológép, számítógép, grafikus kalkulátor, Internet stb.) célszerű felhasználásának megismerését, alkalmazásukat.
Fontos, hogy a tanulók képessé váljanak a pontos, kitartó, fegyelmezett munkára, törekedjenek az önellenőrzésre, legyenek képesek várható eredmények becslésére. Törekedni kell a tanulók pozitív motiváltságának biztosítására, önállóságuk fejlesztésére. Ebben a törekvésben fontos terület a matematika alkalmazásának, eszköz jellegének sokoldalú bemutatása, és a tanításban való érvényesítése.
Az általános iskolai tanításhoz képest egyre inkább hangsúlyt kap a tárgy deduktív jellege, de továbbra sem nélkülözhető a szemléletre és tevékenységre épülő feldolgozás sem.
A tanulók váljanak képessé a középszintű érettségi vizsga sikeres letételére.
Fejlesztési feladatok, Követelmények
Az elsajátított matematikai fogalmak alkalmazása
A matematikai szemlélet fejlesztése
A középiskolai tanulmányok során a korábban szemléletesen, tevékenységek segítségével kialakított fogalmak megerősítésére, bizonyos fogalmak definiálására, általánosítására kerül sor. A különböző témakörökben megismert összefüggések feladatokban, gyakorlati problémákban való alkalmazása, más témakörökben való felhasználhatóságának felismerése, alkalmazásképes tudása fejleszti a tanulók matematizáló tevékenységét.
Az időszak végére szükség van a valós számkör biztos ismeretére, e számkörben megismert műveletek gyakorlati és elvontabb feladatokban való alkalmazására is. A tananyag különböző fejezeteiben a számításoknál fontos a zsebszámológép, a számítógép biztos használata, a számítógép alkalmazása. Műveleteket az algebrai kifejezések és a vektorok körében is értelmezünk és használunk.
Elengedhetetlen az elemi függvények ábrázolása koordináta-rendszerben és a legfontosabb függvénytulajdonságok meghatározása nemcsak a matematika, hanem a természettudományos tárgyak megértése miatt, különböző gyakorlati helyzetek leírásának érdekében is.
A geometriai ismeretek bővülése, a megismert geometriai transzformációk rendszerezettebb tárgyalása fejleszti a dinamikus geometriai szemléletet. A trigonometriai számítások a gyakorlat szempontjából fontosak (távolságok, szögek meghatározása számítás útján). A sík- és térgeometriai fogalmak és tételek mind a térszemlélet, mind az analógiás gondolkodás fejlesztése szempontjából lényegesek. A terület-, felszín-, térfogatszámítás más tantárgyakban is elengedhetetlen. A koordináta-geometria elemeinek tanításával a matematika különböző területeinek összefüggéseit s így a matematika komplexitását mutatjuk meg. A következtetési, a bizonyítási készség fejlesztése hangsúlyos ennél a korosztálynál. A „ha ..., akkor ...” az „akkor és csak akkor” helyes használata az élet számos területén (nem csak a matematikában) fontos.
Gyakorlottság a matematikai problémák megoldásában, jártasság a logikus gondolkodásban
A problémaérzékenységre, a problémamegoldásra nevelés fontos feladatunk. Ehhez elengedhetetlen egyszerű matematikai szövegek értelmezése, elemzése, s az hogy a tanulók minél többször önállóan oldjanak meg feladatokat. Aktívan vegyenek részt a tanítási, tanulási folyamatban.
A diszkussziós képesség fejlesztése, a többféle megoldás keresése, megtalálása és megbeszélése a logikus gondolkodást is fejleszti.
Hasznos az élet és a különböző tudományok megértéséhez (a társadalomtudományokéhoz is) a gyakorlatban fontos témák megismerése, pl. a geometriai számítások, a leíró statisztika és valószínűségszámítás elemeinek alkalmazása. Ez megmutatja a tanulók számára a matematika használhatóságát. El kell érnünk, hogy az érettségi előtt állók e területen bizonyos gyakorlottságra tegyenek szert.
Az elsajátított megismerési módszerek és gondolkodási műveletek alkalmazása
A 9-12. évfolyam matematikatanításában az induktív módszer mellett nagyobb szerepet kapnak a deduktív következtetések is. A tanítandó anyagban sejtéseket fogalmazunk (fogalmaztatunk) meg, melyek néhány lépésben bizonyíthatók vagy megcáfolhatók. Tanításunkban fontos a bizonyítás iránti igény felkeltése. Sor kerül néhány egyszerű tétel bizonyítására, bizonyítási módszerek megismerésére, valamint a fogalmak, szabályok pontos megfogalmazására. A matematikatanításban alapvetően fontos az absztrakciós képesség fejlesztése.
Az érettségi előtti rendszerező összefoglaláskor a matematika komplexitását mutatja meg az elemi halmazelméleti és logikai ismeretek alkalmazása különböző témakörökben, valamint egyszerű modellek (pl. gráfok) szerepeltetése.
A logikus gondolkodás a problémamegoldásban, az algoritmikus eljárások során és az alkalmazásokban egyaránt lényeges. A matematika különböző területein néhány lépéses algoritmus készítése az informatika tanulmányozásához is fontos.
Természetesen ezen időszakban is elengedhetetlen a szemléltető ábrák és egyéb eszközök alkalmazása nemcsak a geometriában (trigonometriában), hanem a kombinatorikában és a statisztikában is. Az adatsokaságok különböző jellemzési lehetőségeinek megismertetésével ezen a téren is fejlesztjük az alkalmazásképes tudást.
Helyes tanulási szokások fejlesztése, a matematikatanulás szokásainak, képességének kialakítása
A gyakorlati számítások során alkalmazott újabb ismeretek egyre fontosabbá teszik az elektronikus eszközök célszerű használatát.
A közelítő értékekkel való számoláshoz különösen elengedhetetlen a becslés, a kerekítés, az ellenőrzés különböző módjainak alkalmazása, az eredmény realitásának eldöntése.
A tanulóktól megkívánjuk a szaknyelv pontos használatát, a jelölésrendszer helyes alkalmazását.
A matematikai szöveg értő olvasása, tankönyvek, lexikonok használata, szövegekből a lényeg kiemelése, a helyes jegyzeteléshez szoktatás a felsőfokú tanulást is segíti.
A helyes érvelésre szoktatással sokat tehet (és tesz is) a matematikatanítás a kommunikációs készség fejlesztéséért.
Fontos elérnünk, hogy a tanulók meg tudják különböztetni a definíciót, a sejtést és a tételt. Matematikatudásról akkor beszélhetünk, ha a definíciókat, tételeket alkalmazni is tudja a tanuló.
Nem hagyhatjuk figyelmen kívül, hogy a matematika a kultúrtörténet része. Komoly motiváció lehet tanításunkban a matematikatörténet egy-egy mozzanatának megismertetése, a máig meg nem oldott egyszerűnek tűnő matematikai sejtések megfogalmazása, nagy matematikusok élete, munkássága. Ehhez segítséget ad a könyvtár és az Internet használata is.
9. évfolyam
Évi óraszám: 111
Gondolkodási módszerek (6 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A megismert számhalmazok (természetes számok, egész számok, racionális számok, valós számok), ponthalmazok áttekintése, véges és végtelen halmazok, az intervallum fogalma (nyitott, zárt). Tájékozódás a számegyenesen. 	A szemléletes fogalmak definiálása, tudatosítása. 	
Halmazműveletek: unió, metszet, részhalmaz képzés, két halmaz különbsége. Alaphalmaz, üres halmaz fogalma. Egyszerű azonosságok szemléletes bizonyítása (Venn-diagram). Egyszerű feladatok a logikai szita-formulára. 		
Kombinatorikai feladatok, az összes eset áttekintése. 	Módszer keresése az összes eset áttekintéséhez.	
Az „akkor és csak akkor” használata (folyamatos) 
Tétel és megfordítása (folyamatos).	A szükséges és elégséges feltétel megkülönböztetése. 	
Számtan, algebra (39 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Betűk használata a matematikában, műveletek betűs kifejezésekkel. Egytagú, többtagú kifejezések; kifejezések fokszáma. 
A hatványozás értelmezése 0 és negatív egész kitevőre, a hatványozás azonosságai; számok abszolút értéke, normál alakja.	A fogalom célszerű kiterjesztése, a számok nagyságrendjének tudása.	
Nevezetes azonosságok: kommutativitás, asszociativitás, disztributivitás; (a ± b)2, a2 - b2 szorzat alakja, (a ± b)3, a3 ± b3 szorzat alakja. Szorzattá alakítás módszerei: kiemelés, csoportosítás, nevezetes azonosságok alkalmazása.	Kombinatív készség fejlesztése.	
Ezen azonosságok alkalmazása egyszerű algebrai törtekkel végzett műveleteknél. (Egyszerűsítés, szorzás, osztás, összevonás.)	Műveletek végzése számokkal és algebrai kifejezésekkel, a szaknyelv használata.	
Egyes változók kifejezése fizikai, kémiai képletekben. 
A lineáris egyenletek megoldásának áttekintése. Egyenletek megoldása mérlegelvvel, szorzattá alakítással, értelmezési tartomány és értékkészlet vizsgálatával. Paraméteres egyenletek. Gyakorlati, mindennapi életbeli problémák megoldása egyenletekkel.		
Elsőfokú kétismeretlenes egyenletrendszer megoldása (behelyettesítő módszer, egyenlő együtthatók módszere, grafikus módszer). 
Egyenletrendszerre vezető szöveges feladatok, százalékszámítás, kamatszámítás, példák többismeretlenes egyenletrendszerre. 	Algoritmikus gondolkodás és a gyakorlati problémák modellezése, értő szövegolvasás. 	
Abszolútértékes egyenletek. 	A rendszerező-képesség fejlesztése.	
Relatív prímek, oszthatósági feladatok (számolás maradékokkal, oszthatósági szabályok: 2-vel, 3-mal, 4-gyel, 5-tel, 9-cel való oszthatóság), a prímszámok száma. Prímtényezős felbontás, legnagyobb közös osztó, legkisebb közös többszörös. Példa számrendszerekre.	A matematika iránti érdeklődés erősítése az elemi számelmélet alapvető problémáival és matematikatörténeti vonatkozásaival. Induktív gondolkodás fejlesztése (próbálgatás, általánosítás).	
Függvények, sorozatok (16 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A függvény fogalma, elemi tulajdonságai; a lineáris függvény, abszolútérték függvény, másodfokú függvény, a négyzetgyök függvény, gyakorlati példák további függvényekre (egészrész-, törtrész-, előjelfüggvény), a fordított arány, x→ a/x. A vizsgált függvények elemi tulajdonságai: értékkészlet, zérushely, monotonitás, korlátosság, szélsőértékek.	A függvényszemlélet fejlesztése: a hozzárendelések szabályként való értelmezése. 

A megfelelő modell megkeresése.	
Függvénytranszformációk. Egyszerű példák változó és értéktranszformációkra (eltolás az x illetve y tengely mentén).	Célszerű eszközhasználat.	
Kétismeretlenes egyenletrendszer grafikus megoldása.		
Geometria (39 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Geometriai alapfogalmak (pontok, egyenesek és síkok kölcsönös helyzete), háromszögekkel, négyszögekkel, sokszögekkel kapcsolatos ismeretek kiegészítése, rendszerezése.	Tájékozottság a megismert síkidomok tulajdonságaiban.	
Nevezetes ponthalmazok a síkban és a térben. 
A háromszög nevezetes vonalai, beírt köre, körülírt körre. 	Sejtések megfogalmazása, új összefüggések felfedezése, bizonyítási igény kialakítása.	
Thalész tétele, néhány alkalmazása, a kör és érintői, érintősokszög fogalma. 		
A geometriai transzformáció fogalma, példák geometriai transzformációkra. 
A tengelyes és középpontos tükrözés, ezek tulajdonságai, néhány alkalmazása (tengelyes és középpontos szimmetria; a paralelogramma, a háromszög és a trapéz középvonala, a háromszög súlypontja). Az eltolás áttekintése, rendszerezése, a vektor fogalma. Példa további egybevágósági transzformációra (pont körüli elforgatás, forgásszimmetria). Az egybevágóság mint reláció; alakzatok egybevágósága; háromszögek egybevágóságának alapesetei.	A transzformációk, mint függvények értelmezése, a matematika különböző területei közötti kapcsolatok keresése. 	
A forgásszög fogalma, ívmérték, a kör középponti szöge, körív hossza, körcikk kerülete, területe. 

Egyszerű szerkesztési feladatok. 	Síkbeli tájékozódás, tervezés, a konstrukciós, analizáló képesség és a diszkussziós igény kialakítása, sokoldalú szemléltetés, szerkesztőprogramok megismerése.	
Valószínűség, statisztika (5 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Statisztikai adatok és ábrázolásuk (kördiagram, oszlopdiagram stb.), számtani közép, medián, módusz; adatok szóródásának mérése. 	A statisztikai adatok helyes értelmezése. A hétköznapi életben megjelenő statisztikai adatok elemzése.	
Év végi ismétlés és rendszerező összefoglalás (6 óra)
Követelmények, értékelési javaslatok
Gondolkodási módszerek
- Halmazok megadása különböző módokon. A következő fogalmak ismerete és alkalmazása: halmazok egyenlősége, részhalmaz, üres halmaz, véges és végtelen halmaz, komplementer halmaz. Az alapvető halmazműveletek (egyesítés, metszet, különbség) ismerete és alkalmazása. Egyszerű, szemléletesen megoldható számolási feladatok a logikai szita formulára.
- Egyszerű ponthalmazok ábrázolása a koordináta-rendszerben.
- Egyszerű összeszámlálási feladatok megoldása.
Számtan, algebra
- Tájékozottság a racionális számkörben: alapműveletek biztonságos elvégzése, műveleti azonosságok alkalmazása. Példa irracionális számra, az irracionális szám fogalmának ismerete. A valós számkör felépítésének ismerete. Számok ábrázolása a számegyenesen. Az abszolútérték fogalmának ismerete, alkalmazása.
- Az oszthatósági alapfogalmak (osztó, többszörös, prímszám, összetett szám, relatív prímek) ismerete és alkalmazása. Természetes számok prímtényezőkre bontása, adott számok legnagyobb közös osztójának és legkisebb közös többszörösének meghatározása. Speciális (2-vel, 3-mal, 4-gyel, 5-tel, 9-cel való oszthatóság) oszthatósági szabályok ismerete, alkalmazása. Példa nem 10-es alapú számrendszerre; átírás 2-es alapú számrendszerbe és viszont.
- A hatványozás értelmezése egész kitevőre (definíciók ismerete, alkalmazása). A hatványozás azonosságainak ismerete, alkalmazása. Számok normál alakjának ismerete, alkalmazása konkrét feladatokban.
- Polinom fogalma, fokszáma, rendezett alakja. Nevezetes azonosságok ismerete, alkalmazása. Egyszerű műveletek (összevonás, szorzás, osztás, szorzattá alakítás) algebrai egész kifejezésekkel. A négy alapművelet egyszerű algebrai törtekkel.
- Egyenletekkel, egyenlőtlenségekkel kapcsolatos alapvető fogalmak ismerete. Lineáris egyenletek, egyenlőtlenségek megoldása különböző módszerekkel. Gyakorlati, szöveges problémák megoldása egyenlettel. Elsőfokú kétismeretlenes egyenletrendszerek megoldása különböző módszerekkel, alkalmazásuk szöveges problémák megoldására. Százalékszámítás alkalmazása a gyakorlatban. Egyszerű abszolútértékes egyenletek megoldása.
Függvények, sorozatok
- A függvény fogalmának, és a függvényekkel kapcsolatos fogalmaknak (értelmezési tartomány, értékkészlet, képhalmaz) az ismerete. Az alapfüggvények tulajdonságainak ismerete, leolvasása grafikonról, alkalmazása. Képlettel megadott egyszerű függvények ábrázolása értéktáblázattal és transzformációval (egyszerű, egylépéses érték transzformációk, illetve változó transzformációk). A függvény mint modell alkalmazása egyszerű problémákban.
Geometria
- Geometriai alapfogalmak ismerete, térelemek kölcsönös helyzete. Alapszerkesztések ismerete, végrehajtásának képessége.
- Speciális háromszögek, négyszögek, sokszögek tulajdonságainak rendszerezett ismerete. Sokszögek belső szögeinek összege, szabályos sokszögek egy belső szöge.
- Síkbeli és térbeli nevezetes ponthalmazok ismerete. A háromszög nevezetes vonalai, beírt és körülírt köre. A kapcsolódó tételek ismerete, alkalmazása.
- A körrel kapcsolatos fogalmak és az érintő tulajdonságának ismerete és alkalmazása. Szögek ívmértéke, körív hossza, körcikk területe. Érintőnégyszög fogalmának, az érintőnégyszögek tételének ismerete és alkalmazása egyszerű feladatokban.
- Thalész tételének ismerete, alkalmazása különböző szerkesztési, számolási és bizonyítási feladatokban.
- A síkbeli egybevágósági transzformációk leírásának és tulajdonságainak ismeret, alkalmazása szerkesztési, bizonyítási és számolási feladatokban.
- A tengelyes, középpontos és forgásszimmetria fogalmának ismerete, alkalmazása egyszerű esetekben. Tengelyesen és középpontosan szimmetrikus speciális síkidomok (pl. paralelogramma, szimmetrikus trapéz) tulajdonságainak ismerete, alkalmazása egyszerű problémák megoldására.
- A vektor fogalma. Vektor abszolútértéke, nullvektor, ellentett vektor. Vektorok összeadása és kivonása. Vektorok alkalmazása egyszerű szerkesztési feladatokban.
- Az egybevágóság mint reláció fogalmának ismerete. A háromszögek egybevágósági alapeseteinek alkalmazása egyszerű számítási és bizonyítási feladatokban.
Valószínűség, statisztika
- Statisztikai adatok ábrázolása, szemléltetése különböző módokon (kördiagram, oszlopdiagram, stb.). Következtetések megállapítása különböző diagramok alapján.
- Számsokaság számtani közepének, mediánjának, móduszának ismerete, meghatározása.
Értékelési javaslatok
- Differenciált feladatmegoldás szóban, írásban.
- Számolás a racionális számkörben, polinomokkal, algebrai törtekkel.
- Egyszerű egyenletre vezető szöveges problémák megoldása; modellalkotás.
- Grafikonok, táblázatok, diagrammok vizsgálata; ismert függvények ábrázolása.
- Szemléltető és szerkesztett ábrák készítése geometriai alakzatokról; tulajdonságok megállapítása, következtetések, bizonyítások.
- Definíció, tétel, bizonyítás fogalma; egyszerű bizonyítások szóban és írásban.
10. évfolyam
Évi óraszám: 111
Gondolkodási módszerek (6 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Tétel és megfordítása. (folyamatos) 
Bizonyítási módszerek, jellegzetes gondolatmenetek (indirekt módszer, skatulya-elv konkrét példákon keresztül).	A köznapi gondolkodás és a matematikai gondolkodás megkülönböztetése. 
A bizonyítási igény további fejlesztése.	
Változatos kombinatorikai feladatok a hétköznapi életből. 		
Számtan, algebra (40 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A valós szám szemléletes fogalma, kapcsolata a számegyenessel, a valós számok tizedes tört alakja. Kapcsolat a racionális számok (közönséges) tört és tizedes tört alakja között. Példák irracionális számokra (√2 szakaszok összemérhetetlensége). 	A permanencia elve a számfogalom bővítésében. 	
A négyzetgyökvonás azonosságai. Gyökjel alól kihozatal, gyökjel alá bevitel, törtek nevezőjének gyöktelenítése. Az n-edik gyök fogalma, azonosságai.		
A másodfokú egyenlet megoldása (teljes négyzetté kiegészítés), a megoldóképlet (a megoldhatóság vizsgálata, a diszkrimináns szerepe), gyöktényezős alak, gyökök és együtthatók összefüggése. A másodfokú egyenlet és a másodfokú függvény kapcsolata. Paraméteres másodfokú egyenletek. Összefüggés két pozitív szám számtani és mértani közepe között. Egyszerű szélsőérték-feladatok megoldása.	A megoldás keresése többféle úton, tanulói felfedezések, önálló eljárások keresése. 
Az algoritmikus gondolkodás fejlesztése. 	
Másodfokú egyenletre vezető szöveges feladatok. 	A matematika eszközként való felhasználása gyakorlati és természettudományos problémák megoldásában. 	
Ekvivalens és nem ekvivalens lépések egyenletek átalakításánál, egyszerű négyzetgyökös egyenletek. Az értelmezési tartomány és az értékkészlet vizsgálata.	Diszkussziós igény az algebrai feladatoknál. 	
Másodfokú egyenlőtlenség megoldása. A megoldások ábrázolása számegyenesen.	Az algebrai és grafikus módszerek együttes alkalmazása a problémamegoldásban. 	
Függvények, sorozatok (12 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A szögfüggvényfogalom kiterjesztése, a forgásszög szögfüggvényeinek értelmezése, összefüggések a szög szögfüggvényei között (sin2a + cos2a = 1, pótszögek szögfüggvényei közötti kapcsolat, kiegészítő szögek szögfüggvényei közötti kapcsolat, szögek ellentettjének szögfüggvényei). 
A trigonometrikus függvények tulajdonságai (értelmezési tartomány, monotonitás, zérushelyek, szélsőértékek, periodicitás, értékkészlet), a függvények ábrázolása. Egyszerű trigonometrikus egyenletek megoldása.	Új függvénytulajdonságok megismerése, függvénytranszformációk további alkalmazása. 
A négyjegyű függvénytáblázatok és matematikai összefüggések célszerű használata.	
Geometria (39 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A körrel kapcsolatos ismeretek bővítése: kerületi és középponti szög fogalma, kerületi szögek tétele; húrnégyszög fogalma, húrnégyszögek tétele. 
Párhuzamos szelők és szelőszakaszok tétele. A szögfelezőtétel. 
A középpontos hasonlósági transzformáció fogalma és tulajdonságai. 
A hasonlósági transzformáció fogalma, síkidomok hasonlósága. 	A transzformációs szemlélet fejlesztése. 	
A háromszögek hasonlóságának alapesetei. 
A hasonlóság alkalmazásai: háromszög súlyvonalai, súlypontja, arányossági tételek a derékszögű háromszögben (befogótétel, magasságtétel), körhöz húzott érintő és szelőszakaszok tétele. 
Hasonló síkidomok területének aránya, hasonló testek térfogatának aránya. 
Pitagorasz tételének alkalmazása. Hegyesszögek szögfüggvényeinek értelmezése, szögfüggvények alkalmazása derékszögű háromszög hiányzó adatainak kiszámítására, gyakorlati feladatok. 
Síkbeli és térbeli számítások (pl. háromszögek, négyszögek, sokszögek területének meghatározása szögfüggvények segítségével). Nevezetes szögek szögfüggvény-értékeinek kiszámítása.	Kreatív problémamegoldás. 
Geometriai ismeretek alkalmazása, biztos számolási készség, zsebszámológép célszerű használata. 	
A vektorok összege, szorzása számmal, vektor felbontása különböző irányú összetevőkre a síkban. Vektorok a koordinátarendszerben.	A vektorok további alkalmazása. 	
Valószínűség, statisztika (8 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
További valószínűségi kísérletek, a valószínűség becslése, kiszámítása egyszerű esetekben. 
A valószínűség szemléletes fogalma (esemény, lehetetlen esemény, biztos esemény, komplementer esemény fogalma, valószínűsége). A valószínűség kiszámítása konkrét esetekben. 	A valós helyzetek értelmezése, megértése és értékelése.	
Év végi ismétlés, rendszerező összefoglalás (6 óra)
Követelmények, értékelési javaslatok
Gondolkodási módszerek
- A csak kimondott, illetve be is bizonyított összefüggések megkülönböztetése.
- Konkrét példák indirekt bizonyításra. Példák a skatulya-elv alkalmazására. A két bizonyítási módszer ismerete.
- Egyszerű sorbarendezési és kiválasztási feladatok megoldása.
Számtan, algebra
- Tájékozottság a valós számok halmazán, a racionális és irracionális számok tizedes tört alakja. Nevezetes irracionális számok ismerete.
- A négyzetgyök fogalmának és azonosságainak ismerete, alkalmazása egyszerű esetekben. Számolás négyzetgyökös kifejezésekkel. Egyszerű négyzetgyökös egyenletek megoldása, az átalakítások ekvivalenciájának vizsgálata.
- Másodfokú egyenletek megoldása teljes négyzetté kiegészítéssel és megoldóképlet segítségével; a megoldhatóság vizsgálata. A diszkrimináns fogalmának ismerete. A gyöktényezős alak alkalmazása konkrét feladatokban. Másodfokú egyenletre vezető szöveges, gyakorlati problémák megoldása. Egyszerű másodfokú egyenletrendszerek megoldása. Egyszerű másodfokú egyenlőtlenségek és egyenlőtlenség-rendszerek megoldása, a megoldások szemléltetése számegyenesen. Másodfokú függvényre vezető egyszerű szélsőérték-feladatok megoldása.
- Két pozitív szám számtani és mértani közepének ismerete, a közöttük levő kapcsolat ismerete és alkalmazása egyszerű szélsőérték-feladatok megoldására.
Függvények, sorozatok
- A szögfüggvények definíciójának ismerete hegyesszögre és tetszőleges forgásszögre. Szögfüggvényekre vonatkozó nevezetes azonosságok ismerete, és alkalmazása egyszerű feladatokban.
- Az x → sinx, x → cosx, x → tgx, x → ctgx trigonometrikus függvények ábrázolása, tulajdonságaik ismerete és alkalmazása egyszerű trigonometrikus egyenletek és egyenlőtlenségek megoldása során.
Geometria
- Kerületi és középponti szög fogalmának ismerete. A kerületi és középponti szögek, valamint a kerületi szögek tételének ismerete, alkalmazása.
- A húrnégyszög fogalmának és a húrnégyszögek tételének ismerete, alkalmazása.
- A párhuzamos szelők és szelőszakaszok tételének ismerete, alkalmazása. Szakasz adott arányú felosztása.
- A középpontos hasonlósági transzformáció fogalma, tulajdonságai; alkalmazások egyszerű gyakorlati feladatokban. A hasonlósági transzformáció fogalma. A hasonlóság mint reláció fogalma. A háromszögek hasonlósági alapeseteinek ismerete, és alkalmazása egyszerű bizonyítási és számolási feladatokban.
- Hasonló síkidomok területének, hasonló testek felszínének és térfogatának arányára vonatkozótételek ismerete, alkalmazása.
- A szögfelezőtétel, a magasságtétel, a befogótétel és a körhöz külső pontból húzott érintő és szelőszakaszok tételének ismerete, alkalmazása egyszerű számolási, szerkesztési és bizonyítási feladatokban.
- Hegyesszögek szögfüggvényeinek értelmezése a derékszögű háromszögek hasonlósága alapján. Nevezetes szögek szögfüggvényértékeinek ismerete. A szögfüggvények alkalmazása gyakorlati jellegű síkbeli és térbeli számítási feladatokban.
- Vektorok összege, különbsége, szorzása számmal. Vektorok lineáris kombinációjának fogalma. Vektorok felírása a koordináta-rendszerben; vektorok koordinátái, helyvektor fogalma. Vektorok alkalmazása egyszerű geometriai bizonyítási feladatokban.
Valószínűség, statisztika
- A valószínűségi kísérlet, a gyakoriság, a relatív gyakoriság és az esemény fogalma. Események összegének és szorzatának fogalma, tulajdonságai.
- A valószínűség fogalmának ismerete. A klasszikus valószínűségi modell ismerete, és annak alapján megoldható egyszerű gyakorlati problémák megoldása.
Értékelési javaslatok
- Differenciált feladatmegoldás szóban, írásban.
- Problémamegoldás lépéseinek lejegyzése, tudatosítása, indoklása.
- Geometriai számolási, szerkesztési, bizonyítási feladatok megoldásának tervezése, lejegyzése, végrehajtása.
- Első- vagy másodfokú egyenletre vezető gyakorlati, mindennapi példák megoldása.
- Szögfüggvények alkalmazása gyakorlati számolási feladatokban.
- Speciális függvények ábrázolása, vizsgálata.
- Hasonló alakzatok vizsgálata a mindennapi életből vett példák alapján.
- Valószínűségi kísérletek végrehajtása, értékelése, a megfelelő valószínűségi modell megalkotása. A modell alkalmazása.
11. évfolyam
Évi óraszám: 111 (+55,5)
Gondolkodási módszerek [10 (+4) óra]
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Véges halmaz permutációi, variációi, kombinációi számának meghatározása egyszerű esetekben. 
Binomiális együtthatók, Pascal-háromszög. 
Véges halmaz részhalmazainak száma. 
Vegyes kombinatorikai feladatok. 	A kombinatív, rendszerezési képesség fejlesztése. 
A többféle megoldási mód lehetőségének keresése. 
Előzetes becsléshez szoktatás, a becslés összevetése a számításokkal. 	
Gráfelméleti alapfogalmak, alkalmazásuk. 
Feladatok megoldása gráfokkal. 	A gráf modellként való felhasználása. 	
Számtan, algebra [31 (+14) óra]
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Másodfokúra visszavezethető magasabb fokú egyenletek, egyenletrendszerek megoldása új ismeretlen bevezetésével. 		
A hatványozás kiterjesztése pozitív alap esetén racionális kitevőkre. 
A hatványozási azonosságok.	A matematikai fogalom célszerű kiterjesztése, a fogalmak általánosításánál a permanencia elv felhasználása.	
A logaritmus értelmezése. 
A logaritmus, mint a hatványozás inverz művelete. 
A logaritmus azonosságai. 	Bizonyítás iránti igény mélyítése. 
Matematikatörténeti vonatkozások megismerése (könyvtár- és internethasználat).	
Exponenciális és logaritmikus egyenletek, egyenlőtlenségek.	Az absztrakciós és szintetizáló képesség fejlesztése. 
Az önellenőrzés igényének fejlesztése.	
Függvények, sorozatok [14 (+8) óra]
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A 2x, a 10x függvény, az exponenciális függvény vizsgálata, exponenciális folyamatok a természetben. 
A logaritmus függvény, mint az exponenciális függvény inverze. 	A függvényfogalom fejlesztése. 
Összefüggések felismerése a matematika különböző területei között. 
A bizonyításra való törekvés fejlesztése. 	
A szögfüggvényekről tanultak áttekintése. 
A tanult függvények tulajdonságai (értelmezési-tartomány, értékkészlet, zérushely, szélsőérték, monotonitás, periodicitás, paritás). 
A szögfüggvények transzformációi: f(x) + c; f(x + c); cf(x); f(cx). 	Számítógép használata a függvényvizsgálatokban és a transzformációkban.	
Geometria, mérés [40 (+15) óra]
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A vektorokról tanultak áttekintése, rendszerezése. 
A vektorműveletek tulajdonságai. 
Vektorok a koordinátarendszerben. 
Két vektor skaláris szorzata. 
A skaláris szorzat tulajdonságainak felsorolása. A skaláris szorzat koordinátákkal kifejezve. A skaláris szorzat alkalmazásai; addíciós tételek [sin(a ± b), cos(a ± b), sin2a, cos2a].	A térszemlélet fejlesztése. 
Pontos fogalomalkotásra törekvés. 
Bizonyítás iránti igény továbbfejlesztése. 
A fizika és a matematika termékeny kapcsolatának megmutatása.	
Szinusztétel, koszinusztétel. Az alkalmazásukhoz szükséges egyszerű trigonometrikus egyenletek.	Tervszerű munkára nevelés. 
Az esztétikai érzék fejlesztése. 	
Távolság, magasság és szög meghatározása gyakorlati feladatokban és a fizikában.	A matematika gyakorlati felhasználása. 
A zsebszámológép és a számítógép alkalmazása. Az eredmények realitásának és pontosságának eldöntése. 	
Helyvektor. 
Műveletek koordinátákkal adott vektorokkal.	Geometriai feladatok megoldása algebrai eszközökkel.	
Szakasz osztópontja. A háromszög súlypontja.	A bizonyítási készség fejlesztése.	
Két pont távolsága, szakasz hossza. 
A kör egyenlete. A kétismeretlenes másodfokú egyenlet és a kör egyenletének kapcsolata. 		
Az egyenes irányára jellemző adatok: az irányvektor, a normálvektor, az iránytangens fogalma, kapcsolatuk. Az egyenes egyenlete, különböző alakjai. 
Két egyenes párhuzamosságának, merőlegességének feltétele, két egyenes metszéspontja. 
Kör és egyenes kölcsönös helyzete. A kör érintője. 
A parabola mint ponthalmaz. A parabola tengelyponti egyenlete.	Adott probléma többféle megközelítése. 	
Valószínűség, statisztika [10(+5) óra]
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Egyszerű valószínűségszámítási problémák. 
Néhány konkrét eloszlás vizsgálata. 
Műveletek eseményekkel konkrét valószínűség-számítási példák esetén („és”, „vagy”, „nem”). 	A körülmények kellő figyelembevétele. 
Előzetes becslés összevetése a számításokkal. 	
Relatív gyakoriság. 
A valószínűség klasszikus modellje.	Modellalkotásra nevelés. Modell és valóság kapcsolata.	
Statisztikai mintavétel. (Visszatevéses és visszatevés nélküli mintavétel.) 	A számítógép alkalmazása statisztikai adatok, illetve véletlen jelenségek vizsgálatára. 
A mindennapi problémák értelmezése, a statisztikai zsebkönyvek, a napi sajtó adatainak elemzése.	
Év végi ismétlés, rendszerező összefoglalás [6(+9,5) óra]
Követelmények, értékelési javaslatok
Gondolkodási módszerek
- Véges halmaz permutációinak, variációinak, kombinációinak számát megadó képletek ismerete, alkalmazása egyszerű esetekben. A Pascal-háromszög ismerete, alkalmazása, a binomiális együtthatók meghatározása. Véges halmaz részhalmazai számának meghatározása.
- A gráf szemléletes fogalma, gráfelméleti alapfogalmak ismerete, egyszerű gyakorlati feladatok megoldása gráfok segítségével.
Számtan, algebra
- Másodfokúra visszavezethető magasabb fokú egyenletek megoldása új ismeretlen bevezetésével.
- Az n√a definíciójának ismerete, alkalmazása. A gyökvonás azonosságainak ismerete és alkalmazása konkrét feladatokban. Egyszerű gyökös egyenletek, egyenlőtlenségek megoldása.
- A hatványozás definíciója racionális kitevőre. A hatványozás azonosságainak alkalmazása racionális kitevő esetén.
- A logaritmus fogalmának ismerete, alkalmazása. A logaritmus azonosságainak ismerete, alkalmazása konkrét feladatokban. Más alapú logaritmusra történő áttérés képletének ismerete, alkalmazása. Egyszerű exponenciális és logaritmusos egyenletek, egyenlőtlenségek és egyenletrendszerek megoldása. Néhány konkrét gyakorlati példa ismerete a logaritmus alkalmazására.
Függvények, sorozatok
- Az exponenciális és a logaritmus függvény ábrázolása, jellemzése konkrét alapok esetén. Inverz függvény fogalma; annak ismerete és szemléltetése, hogy adott alapú exponenciális és logaritmus függvények egymás inverzei.
- A trigonometrikus függvények transzformációi (érték és változó) konkrét példák kapcsán.
- Az egyes függvénytulajdonságok alkalmazása egyenletek, egyenlőtlenségek megoldása során egyszerű példákban.
Geometria
- Műveletek (összeadás, kivonás, skalárral való szorzás) koordinátákkal adott vektorokkal, a műveletek tulajdonságai, alkalmazások.
- Két vektor skaláris szorzata definíciójának, tulajdonságainak ismerete alkalmazása konkrét feladatokban. A skaláris szorzat koordinátákkal kifejezett alakjának ismerete, alkalmazása.
- Addíciós tételek ismerete, alkalmazása egyszerű esetekben.
- A szinusztétel és a koszinusztétel ismerete, alkalmazása a háromszögek hiányzó adatainak meghatározására. Alkalmazások egyszerű gyakorlati problémákban.
- Végpontjainak koordinátáival adott szakasz felezőpontja és harmadoló pontjai koordinátáinak kiszámítása. A háromszög súlypontja koordinátáinak kiszámítása a csúcsok koordinátáiból.
- Két pont távolságának meghatározása a koordináta-rendszerben.
- Irányvektor, normálvektor, irányszög, iránytangens fogalmának ismerete, alkalmazása az egyenes irányának meghatározására.
- Az egyenes egyenletének fogalma, különböző alakjainak ismerete. Egyenes egyenletének felírása különböző adatokból. Két egyenes párhuzamosságának és merőlegességének feltétele. Két egyenes metszéspontjának meghatározása konkrét feladatokban.
- A kör egyenletének fogalma, adott középpontú és sugarú kör egyenletének felírása. Megfelelő kétismeretlenes másodfokú egyenletből a kör középpontjának és sugarának meghatározása. Kör és egyenes kölcsönös helyzetének vizsgálata konkrét feladatokban, kör és egyenes közös pontjainak meghatározása.
- A parabola mint síkbeli ponthalmaz definíciójának ismerete. A parabola tengelyponti egyenletének ismerete. A parabola és a másodfokú függvény kapcsolatának ismerete.
Valószínűség, statisztika
- A relatív gyakoriság és a valószínűség közötti szemléletes kapcsolat ismerete. Műveletek eseményekkel konkrét valószínűségszámítási példák kapcsán. Egyszerű feladatok megoldása a valószínűség klasszikus modelljében
- Példák ismerete statisztikai mintavételekre (visszatevéses mintavétel, binomiális eloszlás).
Értékelési javaslatok
- Differenciált feladatmegoldás szóban, írásban.
- Probléma megoldásának lépéseinek lejegyzése, tudatosítása, indoklása. Szükséges adatok gyűjtése mindennapi életből vett problémák megoldásához.
- Összeszámlálási stratégiák, módszerek. Szemléltetés gráfokkal, mindennapi példák.
- A hatvány, a gyök és a logaritmus fogalmának alkalmazása gyakorlati példákban.
- A mindennapi életből vett geometriai problémák megoldása a szögfüggvények és a kapcsolódó tételek alkalmazásával.
- A geometria analitikus modelljének alkalmazása egyszerű gyakorlati problémákban.
- Statisztikai minták vizsgálata, következtetések, jóslások.
- Projektek készítése matematika történeti érdekességekről.
- Projektek készítése matematikával kapcsolatos érdekességekről, pl. fraktálok, bűvészmutatványok, stb.
- Matematikai modellek megjelenítése számítógépen.
12. évfolyam
Évi óraszám: 144
Gondolkodási módszerek (17 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Kijelentés fogalma, műveletek kijelentésekkel: konjunkció, diszjunkció, negáció, ekvivalencia, implikáció. A logikai műveletekre vonatkozó egyszerű azonosságok. 
A halmazelméleti és logikai ismeretek kapcsolata, rendszerezése.	Az ismeretek rendszerezése: 
A matematika különböző területei közti összefüggéseinek tudatosítása.	
A megismert bizonyítási módszerek összefoglalása. 
Néhány példa a teljes indukció megismertetésére. 
A kombinatorikai és gráfokkal kapcsolatos ismeretek áttekintése. 	A deduktív gondolkodás fejlesztése. 	
Számtan, algebra (26 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Rendszerező összefoglalás 
Számhalmazok		
Számelméleti összefoglalás. 
A valós számok és részhalmazai.	Matematikatörténeti ismeretek (könyvtár- és internethasználat).	
A műveletek értelmezése, műveleti tulajdonságok. 
Közelítő értékek. 	Szám- és műveletfogalom biztos alkalmazása. 	
Egyenletek		
Nevezetes másod- és harmadfokú algebrai azonosságok. 
Az egyenletmegoldás módszerei. 
Az alaphalmaz szerepe (értelmezési tartomány és értékkészlet vizsgálata). 
Egyenlőtlenségek. 
Egyenlet-, illetve egyenlőtlenségrendszerek. 
Másodfokú kifejezések. 
Másodfokú egyenletek, Viete-formulák. 
Négyzetgyökös kifejezések és egyenletek. 
Exponenciális, logaritmikus és trigonometrikus kifejezések, egyszerű egyenletek.	Tervszerű, pontos és fegyelmezett munkára nevelés. 
Az önellenőrzés fontossága.	
Szöveges feladatok. Paraméteres feladatok.	A problémamegoldó gondolkodás, a szövegértés, a szövegelemzés fejlesztése. 	
Függvények, sorozatok (27 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A sorozat fogalma. 
Számtani és mértani sorozat, az n. tag, az első n elem összege. 
Kamatoskamat-számítás. 
Példák egyéb sorozatokra (rekurzió, pl. a Fibonacci-sorozat). 	
A matematika alkalmazása a gyakorlati életben. 
Matematikatörténeti feladatok. 	
Rendszerező összefoglalás		
A függvényekről tanultak áttekintése, rendszerezése. 
Az alapfüggvények ábrázolása. 
Függvénytranszformációk. 
f(x) + c; f(x + c); c f(x); f(cx). 
Függvényvizsgálat a függvények grafikonjainak segítségével. 	Az absztrakciós készség fejlesztése. 
A függvényszemlélet fejlesztése. 
A függvények alkalmazása a gyakorlatban és a természettudományokban.	
Geometria, mérés (47 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Térelemek kölcsönös helyzete, távolsága, szöge. Egyszerű kombinatorikus geometriai problémák vizsgálata. 
A síkra merőleges egyenes tételének ismerete. 
Egyszerű poliéderek.	A térszemlélet fejlesztése. 
Az esztétikai érzék fejlesztése.	
A terület- és kerületszámítással kapcsolatos ismeretek összefoglalása. A terület és a térfogat fogalma. 
A poliéderek felszíne, térfogata. 
A hengerszerű testek, a henger felszíne és térfogata. 
Kúpszerű testek. 
A Cavalieri-elv. 
A kúpszerű testek felszíne és térfogata. 
A csonkagúla, csonkakúp térfogata, felszíne. 
A gömb felszíne, térfogata. 
Poliéderek és forgástestek körülírt és beírt gömbjei. 	

A matematika gyakorlati alkalmazásai a térgeometriában. 
Sík- és térgeometriai ismeretek összekapcsolása, analógiák felismerése. 	
Rendszerező összefoglalás 
Geometriai alapfogalmak, ponthalmazok.		
A geometriai transzformációk áttekintése. 
Háromszögekre vonatkozó tételek és alkalmazásaik. 
Négyszögekre vonatkozó tételek és alkalmazásaik. 
Körre vonatkozó tételek és alkalmazásaik. 	A függvényszemlélet fejlesztése. 
A deduktív gondolkodás fejlesztése.	
Vektorok, vektorok koordinátái. 
Vektorműveletek, műveleti tulajdonságok, alkalmazások. 
Derékszögű koordináta-rendszer. 
Alakzatok egyenlete. 
Trigonometrikus összefüggések és alkalmazásaik.	A matematika különböző területei közötti összefüggések felhasználása.	
Valószínűség, statisztika (13 óra)
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Statisztikai és mintavételi adatok vizsgálata (közvélemény-kutatás, minőség ellenőrzés).	A leíró statisztika és a valószínűségszámítás gyakorlati szerepe, alkalmazása. 
A számítógép felhasználása statisztikai adatok kezelésére, véletlen jelenségek vizsgálatára.	
A valószínűség meghatározása geometriai mérték segítségével. A geometriai modellre visszavezethető feladatok. 
A véletlen paradoxonai.	Geometriai modell szerepeltetése a valószínűség meghatározására.	
Rendszerező összefoglalás: 
Adathalmazok jellemzői: számtani közép, mértani közép, súlyozott közép, medián, módusz, szórás. 
Gyakoriság, relatív gyakoriság. 
A klasszikus valószínűségi modell.		
Felkészülés az érettségire (14 óra)
Követelmények, értékelési javaslatok
Gondolkodási módszerek
- Az „és” (konjunkció), „vagy” (diszjunkció) logikai műveletek értelmezésének ismerete, alkalmazása összetett állításokban. Az „állítás tagadása” (negáció) logikai művelet ismerete, alkalmazása. Ezeknek a logikai műveleteknek az összekapcsolása a megfelelő halmazműveletekkel.
- Az implikáció és az ekvivalencia helyes használata állításokban. A „minden” és „van olyan” kvantorok helyes használata.
- A tanult tételek és definíciók pontos megfogalmazása. A „szükséges”, „elégséges”, „szükséges és elégséges” feltételek helyes használata feladatokban, tételekben.
Számtan, algebra
- Az előző évfolyamokhoz felsorolt követelmények.
Függvények, sorozatok
- A sorozat fogalmának, különböző megadási módjainak ismerete. A számtani és a mértani sorozat fogalmának ismerete, az n-edik tag és az első n elem összegének meghatározása, alkalmazása konkrét feladatokban.
- A kamatoskamat-számítás alkalmazása egyszerű gyakorlati feladatokban.
- A függvénytranszformációk rendszerezett ismerete, alkalmazása a tanult függvényekre. A függvénytulajdonságok leolvasása a grafikonról konkrét függvények esetén.
Geometria
- Térelemek kölcsönös helyzetének, távolságuk, hajlásszögük definíciójának ismerete.
- A kerület és a terület szemléletes fogalmának ismerete. Speciális síkidomok területképleteinek ismerete, alkalmazása különböző feladatokban.
- A felszín és a térfogat szemléletes fogalmának ismerete. Hasáb, gúla, forgáshenger, forgáskúp, gömb, csonkagúla, csonkakúp felszínének és térfogatának kiszámítása konkrét feladatokban a megfelelő képletbe történő behelyettesítéssel.
Valószínűség, statisztika
- A geometriai valószínűségi modell alkalmazása egyszerű feladatokban.
- Konkrét gyakorlati példák ismerete statisztikai és mintavételi adatok vizsgálatára (pl. minőség ellenőrzés, közvélemény-kutatás).
Értékelési javaslatok
- Differenciált feladatmegoldás szóban, írásban.
- Probléma megoldásának lépéseinek megtervezése, lejegyzése, tudatosítása, indoklása. Szükséges adatok gyűjtése mindennapi életből vett problémák megoldásához.
- A tanult tételek, definíciók rendszerezése, az ismeretek mobilizálásának képessége.
- Térbeliség ábrázolása, modellek, metszetek készítése; térbeli számítások gyakorlati problémák kapcsán.
- Pénzügyi tervezések, értékelések, gazdaságossági számítások (pl. banki betétek, kölcsönök kamatai, adóbevallás, költségvetési tervezés).
- Pozitív eredmény értékelése becslési, valószínűségi esélyekkel kapcsolatos feladatoknál. Valós szituációk valószínűségi vizsgálata.
- Projektek készítése matematikatörténeti érdekességekről.
- Matematikai modellek megjelenítése számítógépen.
Ember és társadalom
Történelem társadalomismeret etika és emberismeret
9-12. évfolyam
Bevezetés
A tanulók társadalmi környezetben való eligazodásához, szocializációjához ad gazdag lehetőséget az Ember és társadalom műveltségi terület. E műveltségi terület az emberrel nemcsak, mint társadalmi lénnyel, hanem mint egyénnel, mint önálló személyiséggel is foglalkozik. Ennek megfelelően nemcsak társadalmi ismereteket, hanem emberismeretet is tartalmaz.
Kerettantervünk egy, a gimnáziumok számára javasolt kerettantervi változatot, lehetőséget mutat be, amely segítséget jelenthet iskolák, szakmai közösségek számára saját elképzeléseik megfogalmazásához, saját tanterveik elkészítéséhez.
Alapgondolatok, rendezőelvek, célok, feladatok
Az Ember és társadalom műveltségi terület tanításának alapvető célja az emberi élet sokoldalú megismertetése társadalmi összetettségében. Az emberi és társadalmi lét bemutatása oly módon, amely eligazít a múlt és jelen szövevényes világában. Segítséget ad az emberi és társadalmi jogok gyakorlásához, ugyanakkor a társadalmi kötelezettségek megértéséhez, elfogadásához is.
A kerettanterv a NAT és a közép- és emeltszintű érettségi követelmények alapján készült, figyelembe véve a NAT által kiemelt fejlesztési területeket. A célokat és feladatokat ezek köré csoportosítottuk.
- A tanulók ismerjék meg az alapvető emberi jogokat és tanulják meg tisztelni azokat, a saját környezetükből vett példák alapján legyenek képesek bemutatni azok érvényesülését vagy korlátait.
- Ismerjék meg, és tartsák tiszteletben mások véleményét, empatikus készségeket alakítsunk ki bennük, fogadják el a másságot nemcsak elvekben, hanem a saját mindennapi életükben.
- Ismerjék meg népünk történetét. Legyen fontos számukra a nemzeti közösséghez való tartozás, ezt azonban el tudják helyezni egy európai és globális viszonyrendszerben.
- Kialakítani bennük azt az igényt, hogy ismerjék meg a társadalmi együttélés szabályrendszerét, saját jogaikat és kötelességeiket, s mindezek birtokában élni tudjanak jogaikkal, felelős állampolgárként képesek legyenek részt venni a közügyek alakításában.
- Legyenek tisztában a társadalmi egyenlőtlenségek jelenlétével, de ugyanakkor képesek legyenek megérteni, hogy a nehéz helyzetben lévők nem feltétlenül önmaguk okolhatók, mindezektől függetlenül is szolidaritást alakítsanak ki a társadalom perifériáin élők iránt.
- Meg kell ismertetni őket azzal az összefüggéssel, hogy a társadalom biztonságának a természeti környezet megőrzése feltétele, és ez minden egyes emberre a maga körülményei között felelősséget ró.
- Megértetni velük, hogy a különböző kultúrák között nem állítható fel értéksorrend. Törekedni kell arra, hogy minél többel megismerkedjenek, hiszen minden nép a saját kultúrájával az egyetemes emberi kultúrát gazdagítja.
Javaslat műveltségi területünk tantárgyi rendszerére
Az Ember és társadalom műveltségi terület három aspektusa a történelem, a társadalomismeret és az emberismeret. Így ezen a területen a következő kerettantervek kidolgozására került sor.
- Történelem
- Társadalomismeret
- Etika és emberismeret
A műveltségi terület céljainak és feladatainak megvalósítását három egymással szoros kapcsolatban álló, mégis valamennyire elkülönülő tantárgy keretei között kívánjuk megvalósítani. A legjobb megoldásnak azt tartanánk, ha a három tantárgy tanítása, de legalább a Történelemé és a Társadalomismereté egy kézben összpontosulhatna, hiszen ez lehetőséget adna a kis óraszámú Társadalomismeret vagy Etika tantárgy óráinak szükség szerinti tömbösítésére, megoldható lenne, hogy egyes témakörök a legideálisabb módon kapcsolódjanak a történelem tanításához. Mindhárom tantárgy kerettanterve kidolgozásra került külön, de ez nem zárja ki az a lehetőséget, hogy az iskolák egy tantárgyként kezeljék a Történelmet és a Társadalomismeretet.
A tantárgyak évenkénti megosztására és az óraszámok kialakítására a következő elképzelést alakítottuk ki.
	Évfolyamok	
Tantárgy	9.	10.	11.	12.	11. emelt szint	12. emelt szint	
Történelem	2 / hét 
74 / év	2 / hét 
74 / év	2,5 / hét 
92 / év	3 / hét 
96 / év	3 / hét 
111 / év	3 / hét 
111 / év	
Társadalomismeret	1 / hét 
37 / hét	0,5 / hét 
18 / év	-	-	-	-	
Etika és ember- 
ismeret	-	-	0,5 / hét 
18 / év	0,5 / hét 
16 / év	0,5 / hét 
18 / év	0,5 / hét 
16 / év	
Történelem
9-12. évfolyam
Bevezetés
A kerettanterv a 2003. decemberében elfogadott, és 2004 szeptemberétől felmenő rendszerben bevezetésre kerülő NAT alapján készült, figyelembe véve az érettségi követelményeket.
A történelem tanítása az általános iskola 5. évfolyamán kezdődik. A korábban szorgalmazott lineáris történelemtanítás helyett a négyosztályos középiskolákban a 9. évfolyamon az őskor és az ókor tanítását kezdjük el ismét. Ez azt jelenti, hogy a középiskolai történelemtanítás az általános iskolában tanult ismeretekre épül, azonban a különböző képességek és készségek fejlesztésében jelentősen túllép az általános iskolai szinten.
A kerettanterv elsősorban gimnáziumok számára készült. Legfontosabb törekvése, hogy a történelem tantárgy segítséget nyújtson abban, hogy a diákok gondolkodó, a társadalmat értő és a társadalomban saját helyüket ismerő felnőttekké váljanak. Vegyenek örömmel részt a történelem megismerésében, s a történelemtanítás ne váljon pusztán az ismeretek mechanikus átadásává. A tantárgy hagyományos feladatain túl a kerettanterv célul tűzi ki, hogy a diákok maguk is vegyenek részt az összefüggések feltárásában, mert csak így szerezhetik meg azokat az alapvető készségeket és képességeket, melyek lehetővé teszik az önálló megismerést, az egész életet végigkísérő tájékozódást, tanulást és művelődést. Ezzel összhangban a kerettanterv a követelményeket nem tananyagtartalmakhoz, hanem különböző tevékenységformákban szerzett készségekhez és képességekhez köti.
Alapelvek és célok
- A tanulók kiegészítve általános iskolai ismereteiket, további ismereteket szerezzenek a magyar állam és a magyar nép történetének legfontosabb állomásairól, ismerjék meg a magyar történelem kiemelkedő személyiségeit.
- Szerezzenek ismereteket a határon túl élő magyarság történetéről, kultúrájáról, jelenlegi helyzetéről és gondjaikról.
- Ismerjék meg a Magyarországon élő más nemzetiségű és vallású népek történelmét és kultúráját.
- Kiemelt feladatnak tekintjük a lakóhely, a közvetlen környezet múltjának, hagyományainak megismertetését.
- Ismerjék meg tágabb hazánk, Európa történelmének jelentős állomásait és azokat a történelmi személyiségeket, akik fontos szerepet játszottak a történelmi események formálásában.
- Legyenek ismereteik az Európán kívüli civilizációkról.
- Fontos feladat az időben való tájékozódás képességének és készségének fejlesztése. Bármelyik történelmi esemény megismeréséről is van szó, a megértés alapvető feltétele, hogy a tanulók lássák egységben a topográfiai és kronológiai adatokat. Tudniuk kell az események sorrendjét, fel kell ismerniük az egy időben zajló eseményeket. Tudniuk kell a legfontosabb események évszámait. Nem okozhat nehézséget számukra egyszerű kronológiai táblázatok elkészítése, kronológiai munkák használata. Legyenek képesek egyes kontinensek, országok, régiók és történelmi jelenségek eltérő időbeli ritmusának elemzésére.
- Fontos a történelmi térben való tájékozódás képességeinek továbbfejlesztése. A történelmi térképek olvasása, a terület és távolság kiszámítása és becslése, egyszerűbb térképvázlat önálló megrajzolása készségszintű tudássá kell, hogy váljon. Ismerjék fel a történelmi tér változásait, képessé kell válniuk a történelmi és földrajzi térképek összekapcsolására, a történelem eseményeinek és a természeti feltételek viszonyának érzékeltetésére. Mindezek gyakorlása alkalmat ad az ökológiai szemléletmód kialakítására, a történelmi jelenségek értelmezésében.
- Ismerjék meg a tanulók a különböző fajtájú elsődleges és másodlagos források kezelésének, elemzésének alapszabályait. Szerezzék meg a tájékozódás készségét könyvtárakban, kézikönyvekben, lexikonokban, atlaszokban, ismeretterjesztő folyóiratokban.
- Szerezzenek jártasságot az internetes keresőprogramok és a történelem anyagát hordozó CD-ROM-ok kezelésében.
- Tanuljanak meg az olvasmányokból lényeget kiemelő jegyzeteket készíteni, és legyenek képesek előadásokat önállóan jegyzetelni.
- El kell érnünk, hogy a tanulóknak legyenek kérdéseik egy tárggyal, témával kapcsolatosan.
- Legyenek képesek összehasonlítani társadalmi és történeti jelenségeket. A történelmi-társadalmi jelenségek ok-okozati viszonyai mindig összetettek. A diákoknak meg kell tanulniuk, hogy a történelemben nagyon ritkák az egyértelmű összefüggések. Okok és következmények bonyolult hálójában kell bemutatniuk és értelmezniük az egyének és csoportok indítékait, választási lehetőségeit és kényszereit is. Meg kell tanulniuk lényeges és lényegtelen elhatárolását.
- Az ismeretszerzési és feldolgozási képességek formálása elválaszthatatlan a kifejezőképességek fejlesztésétől. A tanulóknak el kell jutniuk az események elbeszélésétől, az elsődleges és másodlagos források pontos tartalmi ismertetésétől a beszámolók és kiselőadások élvezhető, követhető megtartásáig, a probléma felvetés, magyarázat, fejtegetés, következetes érvelés formáinak gyakorlati alkalmazásáig. A diákok ismerjék meg a vázlat és a feleletterv-készítés, a kivonatolás és jegyzetelés, a táblázatkészítés technikáit, illetve a szövegszerkesztő programok alkalmazását.
- Lehetőséget kell adnunk diagramok, grafikonok, elkészítésére, elemzésére, képi ismerethordozók gyűjtésére, válogatására, esetleg készítésére (fénykép, videó felvétel).
- A történelem tanítása különösen alkalmas más műveltségi területekkel való kapcsolattartásra. Az egyes művelődéstörténeti korszakok megismerésén túl, a különböző korok épületein, képzőművészeti és irodalmi alkotásain, filmeken keresztül a diákok fontos ismeretekhez jutnak az egyes történelmi korokról. Ezeknek a bemutatása, szépirodalmi szövegek, filmek vizsgálata a történelmi hitelesség szempontjából fontos része kell, hogy legyen az ismeretszerzésnek.
- A természeti viszonyok alakulása, változása meghatározó szerepet játszhat a gazdasági, társadalmi viszonyok alakulásában, ez lehetőséget ad más természettudományos tárgyakra épülő ismeretek alkalmazásán túl a környezettudatos szemlélet kialakítására.
Továbbiakban a témakörök tartalmi meghatározása mellett a kerettanterv a fejlesztési feladatok módszerekkel összefüggő aspektusaira tér ki elsősorban. Az egyes témaköröknél meghatározott órakeret magában foglalja a az összefoglaló, rendszerező és számonkérő órákat is.
9. évfolyam
Évi órakeret: 74
Heti órakeret: 2
I. Az őskor és az ókori Kelet
Célok
- Az őskor tárgyalása során bemutatni a történelmi ismeretek esetlegességét, a tények többféle megközelíthetőségét, a szemléletből és a forrásanyag hiányosságából adódó különböző elképzeléseket.
- Az ókori Kelet tárgyalása egy sor alapfogalom (állam, törvény) tisztázását teszi szükségessé. A keleti társadalmak megismerése során fontos a térség és a korszak sokszínűségét bemutatni az öntözéses kultúráktól a nomádok világáig.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az emberré válás és az őskőkor. 
Az újkőkor. 
Az újkőkor kiteljesedése. 
Lakóhelyünk az őskorban (helytörténeti 
áttekintés). 
Az első civilizáció: a sumérok. 
Mezopotámia története (Kr. e. 2500-Kr. e. 612) Hammurapi törvénygyűjteménye 
(forráselemző óra). 
Egyiptom, a Nílus ajándéka. 
Kis országok - eltérő vonások. 
Az Újbabiloni és a Perzsa Birodalom. 
India, Kína. 

Összesen: 14 óra	Eltérő források összevetése: A régészeti és néprajzi eredmények egybevetése. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - ellentétes nézetek feltárása: Az emberré válás különböző interpretációinak összevetése. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Múzeumi óra. Kiselőadás egy ókori épületről. 

Időszámítás: Az egyiptomi és mezopotámiai történelem párhuzamba állítása. Időrendi táblázat készítése. 

Térképhasználat: A neolitikum, a réz-, a bronz- és a vashasználat elterjedésének bemutatása.	
II. Az ókori Hellász
Célok
- A földrajzi környezet és a történelmi folyamatok kölcsönhatásának vizsgálata.
- A polisz születésének bemutatása.
- A polisz elemzése során bemutatni, hogy több évszázados fejlődés eredményéről van szó, és az általános vonások mellett minden polisznak voltak egyedi sajátosságai.
- Nagy figyelmet kell fordítani a történelmi személyiségek és a bölcselők, valamint a művészek szerepére.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A görög történelem kezdetei. 
A polisz születése. 
Az arisztokrácia és a démosz polgárjogi harca. 
A görög mitológia, a hitvilág. 
Spárta. 
A görög-perzsa háborúk. 
Az athéni demokrácia fénykora és bukása. 
Görög hétköznapok, művészetek és tudományok. 
Az egységes Hellász - Nagy Sándor 
A hellenizmus kora. 

Összesen: 15 óra	Eltérő források összevetése: Periklész a demokráciáról és a szövetségesek adóiról. 
Ismeretterjesztő szövegek felhasználása: 
Tanulói kiselőadás a görög művészetekről és tudományokról. 
Lényegkiemelés: Egyszerűsített ábra készítése a görög gyarmatosításról, az athéni és a spártai társadalomról. 
Térképhasználat: A földrajzi tényezők történelmi szempontú értékelése. 
Folyamatok ábrázolása térképvázlaton. 
Események nyomon követése (Nagy Sándor hadjáratai, görög-perzsa háborúk). 
Vita rendezése: Arisztokratikus és demokratikus kormányzás.	
III. Az ókori Róma
Célok
- Róma történelme hosszú időszakot ölel át, így lehetőség nyílik különböző történelmi folyamatok bemutatására, a gazdaság, a társadalom, a hitvilág átalakulásának a bemutatására.
- Róma kultúrája számos kultúra kölcsönhatásának eredményeként jött létre, s alakult át.
- Bemutathatjuk a kultúrák ötvöződésének pozitív jegyeit.
- A társadalom-, politika-, gazdaság- és a vallástörténet mellé be kell emelnünk a római jogtörténet alapjait.
- Itt kell megismertetnünk diákjainkat a kereszténységgel, itt kell megalapozni ismereteiket a keresztény egyházszervezetről, és dogmákról, melyeket később kibővítenek.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Róma történelmének kezdetei. 
A köztársasági Róma. 
Itália meghódítása. 
A pun háborúk. 
A köztársaság válsága. 
Út az egyeduralom felé. 
Az egyeduralom létrejötte. 
Forráselemzés: Augustus önéletrajza. 
Római hétköznapok, ünnepek. 
A császárság első századai. 
Hitvilág, tudományok, művészetek és a jog. 
A válság százada - a dominátus. 
A kereszténység születése. 
Forráselemzés: részletek az Újszövetségből. 
A Római Birodalom válsága és szétesése. 
A Nyugatrómai Birodalom bukása. 
A Kárpát-medence a római korban. 
Lakóhelyünk a római korban. 

Összesen: 21 óra	Ismeretterjesztő szövegek felhasználása: Sulla, Caesar, Augustus különböző megítélése ókori szerzők művei alapján. 

Vita: Patríciusok és plebejusok ellentéte. Néppárti politikusok. Caesar és a szenátus. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: A római építészet jellegzetes emlékeinek leírása képek segítségével. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: Kiselőadás vagy folyamatábra, vázlat készítése a római történelmet átívelő kérdésekről. 

Időszámítás: A görög-római történelem időrendjének összevetése táblázatban. 

Térképhasználat: Tematikus térképek összevetése a történelmi folyamatokkal.	
IV. A kora középkor
Célok
- A kora középkor története több szálon fut. Fokozottan ügyelni kell a tananyag felépítésére.
- Kiemelt feladat a fogalmak pontos kialakítása, hiszen a most elsajátított alapokra lesz szükségünk középkori tanulmányaink során.
- A sokarcú kultúrák elemzéséhez többféle forrást kell felhasználnunk.
- Az írott források elsőbbsége mellett jelentős szerepe van a képeknek ábráknak, s nem utolsósorban a térképeknek.
- A párhuzamosan futó események és folyamatok fontossá teszik a térben és időben való jó tájékozódást.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Bevezetés - Európa születése. 

Új királyságok a Nyugatrómai Birodalom romjain. A Frank Birodalom. 

A pápaság létrejötte - a népvándorlás újabb hulláma. 

Válság és fellendülés Nyugaton. 
A Keletrómai Birodalomtól Bizáncig. 

Európa keleti régiója. 

Az Iszlám megjelenése. 

Összesen: 9 óra	Ismeretterjesztő szövegek felhasználása: Vitatott kérdések (morva állam, gazdasági fellendülés). 
Lényegkiemelés: Egyszerűsített ábrák készítése a hűbéri rendszerről. 
Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: A kora középkori gazdálkodás ismertetése fényképek, korabeli tárgyak segítségével. A hajózás vagy a fegyverzetnek az egybevetése a hasonló funkciójú római kori eszközökkel. 
Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A társadalom, a gazdaság, a fegyverzet, az egyház átalakulásának nyomon követése. 
Időszámítás: Régiók fejlődésének ábrázolása összehasonlító időrendi táblázattal. 
Térképhasználat: Az egyes régiók felismerése falitérképen, atlaszon, ezeknek sematikus ábrázolása.	
V. A magyarság története az államalapításig
Célok
- Tudatosítani kell, hogy a korszakról alkotott kép jórészt feltevéseken alapul, s a kevés adat többféleképpen összerakható. A számos ellentétes felfogás jó alkalmat ad a vitára, ahol mind az ismeretek alkalmazására, mind a kifejezőkészségek, mind az egymás iránti tisztelet fejlesztésére mód nyílik.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Bevezetés - Bevezetés a magyar őstörténet - 
kutatásba. 
A magyar őstörténet kezdetei. 

Népünk vándorlása a pusztán. 

A honfoglalás. 

A letelepedéstől az államalapításig. 

Helytörténeti áttekintés. 

Összesen: 8 óra	Eltérő források összevetése: Régészeti, nyelvészeti és írásos források összehasonlítása. Az eltérő eredmények okainak megvitatása. 
Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - ellentétes nézetek feltárása: Az őshaza helyének meghatározása különböző munkákban. A magyar orientalisztika bemutatása. Korabeli utazók és krónikaírók véleményei a magyarságról. 
Vita rendezése: Érvek és ellenérvek a magyarság finnugor vagy török eredetének kérdésében. A honfoglalás kérdései. A honfoglalók lélekszáma. 
Lényegkiemelés: Leegyszerűsített ábra készítése a finnugor népek családjáról, István államszervezetéről. 
Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: A nomád fegyverzet és öltözet ismertetése. 
Múzeumlátogatás. 
Időszámítás: A magyar és az egyetemes történelem korabeli eseményeinek összehasonlítása. 
Térképhasználat: Népünk vándorlásának, a kalandozásoknak nyomon követése térképeken.	
VI. Mindennapi élet, életmódtörténet
Célok
- Az ajánlott öt téma közül kettőt kötelező feldolgozni, de ha módunk van rá érdemes a többi témát is érinteni. A feldolgozás történhet év közben, de tehetjük ezt év végén is, kapcsolódva az év végi ismétléshez és a múzeumlátogatásokhoz.
- Ezekben a témakörökben nem az új ismeretszerzés dominál, hanem az ismeretek elmélyítése, az öntevékeny ismeretszerzés (források, ábrák, képek, térképek, önálló anyaggyűjtés). A feldolgozás során előtérbe kerülhetnek a tanulói tevékenységek: a forráselemzés, az ábrák, térképek leolvasásának és készítésének gyakorlása.
- Szabad teret kell engednünk a diákoknak, hogy szabadon fejthessék ki e témákban gondolataikat, gyakorolva az élőbeszédet, az érvelést.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az ember és a természet kapcsolata a mítoszokban. 

Tömegszórakoztatás az ókorban. 

A család az ókori kultúrákban. 

Az iskola az ókorban. 

Eltérő elméletek, mítoszok a magyarság 
őstörténetéről. 

Összesen: 7 óra	Eltérő források összevetése: Mindegyik témában elemeztethetőek különféle képi, írásos, tárgyi és nyelvészeti források. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - ellentétes nézetek feltárása: Mindegyik témában kiemelt fontossága van a szabad és öntevékeny (könyvtár, internet) anyaggyűjtésnek. 

Vita rendezése: Mindegyiknél megvitathatóak a különbségek. Az ellentétes történeti nézetek az ötödik témában szembesíthetők. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Mindegyik témában kiemelt fontossággal bír: egyszerű tárgyaktól (palatábla) az építészeti alkotásokig terjedhet a bemutatás. 

Időszámítás: Az érintett konkrétumok időbeli elhelyezése. 

Térképhasználat: Az érintett birodalmak, városok térbeli elhelyezése.	
Követelmények
- A tanulók legyenek képesek egyszerűbb tárgymásolatokat, íratlan forrásokról készült fényképeket, vázlatrajzokat (pl. régészeti lelőhelyről) forrásként értelmezni; rövid (kb. 10-20 sornyi) ókori forrásrészleteket feldolgozni.
- Tudjanak anyagot gyűjteni az iskolai könyvtárban és kisebb közkönyvtárakban tanári és könyvtárosi segítséggel megadott egyszerű témákhoz.
- Legyenek képesek egyszerű elbeszélő források kritikai elemzésére tanári irányítással, valós tartalmuk és belső ellentmondásaik felismerésére.
- Legyenek képesek jól felépített tanórai feleletekre, összefoglaló beszámolók előadására.
- Legyenek képesek alkalmazni a történetiségben a keresztény időszámítást.
- Tudjanak történelmi eseményeket, folyamatokat leolvasni a középiskolában használatos történelmi atlasz megfelelő lapjáról.
- Képesek legyenek történelmi jelenségek számszerűségének felbecsülésére vagy megmérésére történelmi térképen.
10. évfolyam
Évi óraszám: 74
Heti óraszám: 2
I. Az érett középkor
Célok
- A korszak jelentős eseménysorozatai mögött a diákok lássák ezen történések hatásait az európai fejlődésre.
- Lássák a nyugat-európai városfejlődés főbb sajátosságait, a technikai, gazdasági előrelépés, és az önkormányzatok létrejöttének jelentőségét.
- Ismerjék meg az egyes régiók alapvető sajátosságait, az összekötő és elválasztó tulajdonságokat.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A középkori egyház és az uralkodói hatalom Európában. 

A keresztes háborúk. 

A városok születése. 

A rendiség kialakulása a 11-13. században. 

Közép- és Kelet-Európa, a Balkán a 11-13. században. 

Művelődés a 11-13. században. 

Hétköznapi élet a 11-13. században. 

Összesen: 10 óra	Eltérő források összevetése: Írott források és térképek egybevetése. Ábra és írott forrás elemzése. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása -jegyzetek, kiselőadások készítése: A középkor technikai forradalmának ismertetése. A román és gót művészet bemutatása képek és rajzok segítségével. 

Vita rendezése: Pápaság és császárság. Eretnekek és az egyház. A kettős igazság problémája. 

Lényegkiemelés: Folyamatábra készítése a gazdasági fejlődésről, a rendiség kialakulásáról. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Lovagi fegyverzet, torna, középkori város bemutatása. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: 
A gazdaság, a társadalom, a művészetek 
fejlődési ívének bemutatása. 

Időszámítás és térképhasználat: Térképvázlat készítése az európai régiókról összehasonlító kronológiai táblázattal kiegészítve.	
II. Az Árpád-kor
Célok
- A témakör hangsúlyosan alapozó jellegű. Számos most tárgyalt intézmény és tisztség átalakulva ugyan, de végigkíséri szinte az egész magyar történelmet. Ezek pontos kidolgozása kiemelt feladat. A korszak megítélésében számos kérdésben eltérő álláspontok találhatók meg a szakirodalomban. Törekedni kell ezek érzékeltetésére.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Szent István országa. 

Harcok az új rend megszilárdításáért. 

Szent László és Könyves Kálmán uralkodása. 

A küzdelmes 12. század. 
II. András és az Aranybulla. 

A tatárjárás. 

Széteső királyi hatalom -egységesülő társadalom. 

Környezetünk az Árpád-korban. 

Összesen: 10 óra	Eltérő források vagy ellentétes források összevetése: Törvények egybevetése. Ábrák és szövegek megfeleltetése. 

Források és szerzőik viszonya, forrásértéke: Anonymus forrásértéke. Rogerius a tatárjárásról. Tamás érsek a tatárjárásról. 
Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - jegyzetek, kiselőadások készítése: Az Árpádkor művészete. A mindennapok. A magyarországi román és gót művészet bemutatása. 

Vita rendezése: A tatárok kivonulásának okai. 

Lényegkiemelés: Leegyszerűsített ábra készítése a magyar társadalom fejlődéséről, a magyar államszervezet működéséről. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Az Árpád-kori fegyverzetek. A Képes Krónika illusztrációinak bemutatása. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: 
A gazdaság, a társadalom, a művészetek fejlődésívének bemutatása. 

Időszámítás és térképhasználat: Térképvázlat készítése Magyarország. területének alakulásáról, az etnikai viszonyok változásáról. A vándormozgalmak, a bányászat, a kereskedelmi utak bemutatása térképvázlaton.	
III. Késő középkor
Célok
- A 14. század nagy válsága kapcsán fel kell tárni a bonyolult folyamat minél több tényezőjét: okait, lefolyását, és következményeit. Tudatosítani kell, hogy a válságból Európa nyugati fele megtalálta a kivezető utakat, s a következő század már ismét a fellendülés időszaka.
- A humanizmust és reneszánszt is összefüggéseiben, hatásaiban kell vizsgálni.
- A korszak történetét csak az egyes régiók sajátosságainak kiemelésével tudjuk bemutatni: Nyugaton a rendi monarchiák megerősödését, Közép-Európában a rendi államok létrejöttét, Kelet-Európában a despotikus orosz állam felemelkedését s a tatár uralom megrendülését emelhetjük ki. A balkán történetét az oszmán előretörés határozza meg.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Nyugat-Európa válsága (éhínség, járványok, háborúk). 

Itália, a humanizmus és a reneszánsz. 

Az angol, a francia és a spanyol rendi monarchia felemelkedése. 

A német császárság és a pápaság hanyatlása. 

A közép- és kelet-európai régió államai. 

Az Oszmán Birodalom terjeszkedése. 

Összesen: 9 óra	Eltérő források összevetése: A válság elemzése szöveg, táblázat és térképvázlat segítségével. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - ellentétes nézetek feltárása: A százéves háború angol és francia szemmel. 

Vita rendezése: Táboriták és kelyhesek. Reformerek és maradiak a konstanzi zsinaton. 

Lényegkiemelés: Leegyszerűsített ábra készítése a százéves háborúról, az oszmán terjeszkedésről. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Tűzfegyverek, korabeli királyi udvar, új találmányok bemutatása élőszóban képek, esetleg saját készítésű rajzok segítségével. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A válság, a gazdaság, a központosítás bemutatása. Az orosz és az oszmán terjeszkedés nyomon követése. 

Időszámítás: A régiók időbeli mozgásainak megfeleltetése. 

Térképhasználat: A régiók meghatározása falitérképen vagy atlaszon.	
IV. Magyarország a 14-15. században
Célok
- Be kell mutatni hazánk helyzetét a közép-európai régióban, hogy a diákok felismerhessék fejlődésünk közép-európai sajátosságait, ugyanakkor legyenek tisztában a Nyugathoz fűződő szálakkal.
- Alakuljon ki tiszta kép a korszak társadalmi fejlődéséről, a magyar rendiség kialakulásának folyamatáról. Ennek összefüggéseiben lássák a törökkel folytatott évszázados küzdelem jelentőségét, s az erőviszonyok folyamatos változását.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Károly Róbert, a királyi hatalom helyreállítója. 

Nagy Lajos. 

Luxemburg Zsigmond fél évszázada. 

A magyar rendi állam és a török párharca - Hunyadi János. 

Mátyás, a nagyhatalmú király. 

Mátyás, a hódító. 

Környezetünk a 14-15. században. 

Összesen: 8 óra	Eltérő források összevetése: Írott források és térképek egybevetése (Nándorfehérvár ostroma). 

Források és szerzőik viszonya, forrásértéke: Zách Klára a Képes Krónikában. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása -jegyzetek, kiselőadások készítése: Az Anjouk, Zsigmond vagy Mátyás udvarának bemutatása. A török és a magyar harcmodor ismertetése. 

Vita rendezése: Hunyadi László elítélése. Mátyás nyugati politikájának értékelése. 

Lényegkiemelés: Folyamatábra készítése a magyar rendiség kialakulásáról. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: A bányászatban és a pénzverésben használt eszközök. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A gazdaság és a népesség fejlődésének elemzése ábrák, térképvázlatok segítségével. 

Időszámítás és térképhasználat: A törökellenes harcok nyomon követése. Térképvázlat készítése Magyarország ásványkincseiről és kereskedelméről.	
V. Kora újkor (1490-1721)
Célok
- A kora újkorban az európai régiók közötti különbségek ismét erőteljesen megnőttek. Diákjaink számára tudatosítani kell a változások irányát s ezzel összefüggésben az egyes régiók egymásra hatását.
- Az abszolutizmus tárgyalása során a diákoknak látni kell az általános jellemzők mellett milyen eltérő vonások jelentkeznek.
- A reformáció tárgyalása során igyekezni kell a toleráns légkör kialakítására az egyes felekezetek tárgyalása során. Ki kell térni a katolikus megújulás ismertetésére.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A nagy földrajzi felfedezések és hatásuk. 

A Habsburg-Valois párharc. 

A reformáció kezdetei. 

Reformáció és katolikus megújulás. 

A tőkés gazdaság kibontakozása - a Tudorok kora Angliában. 

Németalföld. 

A Német-római Birodalom és a harmincéves háború. 

Az angol forradalom. 

Francia abszolutizmus- hatalmi politika. 

Lengyelország, a Baltikum és 
Oroszország a 16-17. században. 

Az Oszmán Birodalom és Ázsia a 15-17. században. 

Változó gondolkodás, változó élet. A tudományos világkép kialakulása. 

Összesen: 14 óra 	Eltérő források összevetése: Írott források, térképek és képek egybevetése. 

Források és szerzőik viszonya, forrásértéke: Angol parasztok levele a bekerítések idején. Luther pontjai. Nantes-i edictum. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása -jegyzetek, kiselőadások: A korszak jelentős személyiségeinek életének és munkásságának bemutatása kiselőadások során. A művészetek és tudományok főbb irányzatainak és képviselőinek bemutatása alkotásaik segítségével. 

Vita rendezése: A reformáció egyes irányzatai és a katolikusok közötti hitvita rendezése. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Az Európán kívüli világ jellegzetességeinek bemutatása képanyag segítségével. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A gazdaság és a népesség fejlődésének elemzése ábrák és térképvázlatok segítségével. 

Időszámítás és térképhasználat: Térképvázlat készítése az egyes régiókról, a felekezeti viszonyok változásáról.	
VI. Magyarország története a kora újkorban (1490-1711)
Célok
- Magyarország két évszázadon át vívta élethalálharcát a törökkel. Diákjainkban tudatosítanunk kell a nemzedékről nemzedékre szakadó, egyre megoldhatatlanabb probléma szorítását, az egyértelmű helyes válaszok lehetetlenségét. Legyenek tisztában azzal, hogy Magyarország két világbirodalom ütközőzónájába került, s csak e két nagyhatalom erőviszonyainak megváltozása tette lehetővé a helyzet megoldását.
- Lássák a pártokra szakadó magyarság indítékait, az elválasztó és az összekötő kapcsokat. Meg kell érteniük a rendiség és az abszolutizmus magyarországi szembenállásának bonyolult szövevényét, a rendi és a nemzeti érdekek összefonódását és annak korlátait is.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A Jagelló-kor. 

Magyarország romlása. 

Az ország három részre szakadása. 

Várháborúk. 

A királyi Magyarország és a hódoltság. 
Erdély. 

A reformáció megjelenése Magyarországon. 
A tizenötéves háború és a Bocskai szabadságharc. 

A magyar rendek és a Habsburg dinasztia. 

A török kiűzése - Magyarország a dunai monarchiában. 

A Rákóczi-szabadságharc. 

Gazdaság, társadalom, népesség a 16-17. században. 

Környezetünk a 17. században 

Összesen: 16 óra	Eltérő források összevetése: Írott források, térképek, képek egybevetése (mohácsi csata). 

Források és szerzőik viszonya, forrásértéke: Kőszeg ostroma keresztény és oszmán szemmel. Pázmány a rendi jogokról. Zrínyi halála. 

Ismeretterjesztő kiadványok felhasználása: A várháborúk jellegzetességeinek bemutatása. 
Vita rendezése: Ferdinánd vagy Szapolyai hűségén? Fráter György megítélése. Kurucok és labancok. A szatmári béke megítélése. 
Lényegkiemelés: Leegyszerűsített ábra készítése (gazdaság, etnikai viszonyok). 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Fegyverek, mezőgazdasági eszközök, ötvöstárgyak bemutatása képek alapján, élőszóban. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A gazdaság és a népesség fejlődésének elemzése ábrák és térképvázlatok alapján. A felekezeti változások nyomon követése térkép segítségével. 
Időszámítás és térképhasználat: Összehasonlító időrendi táblázat készítése a három részre szakadt ország történéseiről, valamint az egyetemes történeti szinkronról. Térképvázlatok készítése.	
VII. Mindennapi élet, életmódtörténet
Célok
- A javasolt témákat év közben és év végén is feldolgozhatjuk.
- A külön kiemelt anyagrészekben nem az ismereti elemek dominálnak, hanem az elmélyült megközelítés, az öntevékeny feldolgozás (a források, ábrák, képek, térképek, önálló anyaggyűjtés).
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A tanév során az alábbi témák közül legalább kettőt kötelező feldolgozni. 

Érdekérvényesítés és érdekvédelem a középkorban (kommunák, céhek, egyetemek). 

Éghajlat és történelem (pl. az ún. kis jégkorszak hatása). 

Bűn és bűnüldözés a középkorban. 

A kora újkori állam fejlődésének sajátosságai: 
az abszolutizmus. 

Összesen: 7 óra	Eltérő források összevetése: Törvények, perleírások és képi források összevetése. 

Ismeretterjesztő kiadványok felhasználása: Az önálló diákmunka alapja: szakirodalom, CD-k, internet. 

Vita rendezése: Diákok vezetésével a tanulók által feltárt ellentmondások közös megvitatása. 

Lényegkiemelés: Az előadásokat, ismertetőket tartó, vitákat vezető diákok összesítőket, táblázatokat készítenek. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: A tárgyalt témák tárgyi emlékeinek élményszerű bemutatása képek segítségével. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A feldolgozott témák fő ívének kiemelése csoportosan vagy egyénileg tanári segítséggel. 

Időszámítás: Összehasonlító időrendi táblázat készítése a tárgyalt témában. 

Térképhasználat: Térképvázlatok készítése a témákhoz.	
Követelmények
- A tanulók ismerjék fel a tananyagban szereplő fontosabb középkori és kora újkori tárgyi emlékeket, legyenek képesek azokat értelmezni élőszóban vagy írásban.
- Képesek legyenek a források és a tankönyvi szöveg egybevetésére, az eltérések okainak feltárására.
- Tudjanak néhány címből álló bibliográfiákat készíteni az iskolai és a közkönyvtárak felhasználásával kiselőadások, vitaindítók számára, tanári útmutatás alapján.
- Képesek legyenek történelmi folyamatokat, korszakokat felismerni, megkülönböztetni.
- Tudjanak jól felépített, szabadon előadott feleletet vagy előadást tartani történelmi témákról (lecke, fejezetrész, leckéken átívelő folyamatok, összehasonlítások stb.).
- Tudjanak ábrákat, térképeket és egyéb már tanult ismerethordozókat értelmezni élőszóban rövid felkészülés után.
- Legyenek képesek a világ-, az európai és a magyar történelem korszakainak szinkronban látására.
- Használják a tankönyvek, munkafüzetek kronológiáit.
- Képesek legyenek történelmi események, folyamatok részleteinek leolvasására a középiskolában használatos történelmi atlasz és a falitérkép megfelelő lapjáról.
- Tudják a tematikus történelmi térképek adatait összehasonlítani tanári segítséggel, s ebből következtetéseket levonni.
11. évfolyam
Évi óraszám: 92
Heti óraszám: 2,5 óra
I. A felvilágosodás kora (1721-1789)
Célok
- A tanulóknak legyen képük Európa társadalmi, gazdasági, politikai viszonyairól.
- Értsék meg, hogy a felvilágosodás olyan mozgalommá vált a 18. század második felére, mely szakítani akart a hagyományos eszmékkel, a katolikus vallás intézményrendszerével, társadalmi és gazdasági reformokat hirdetett, egy új erkölcsű, emberközpontú világot akart létrehozni. A felvilágosodás hamarosan eszmeáramlattá változott át, melynek arculata térben és időben eltérő jelleget öltött.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Európa általános jellemzői a 18. században. 
A Felvilágosodás eszmeköre és szakaszai. 
Az abszolutizmus válsága Franciaországban. 
A felvilágosult abszolutizmus: Ausztria és Poroszország a 18. században. 
Az új keleti nagyhatalom: Oroszország. 
Lengyelország felosztása. 
Kultúra, művelődés, életmód. 

Összesen: 7 óra 
Emelt szinten: 13 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: Locke, Montesquieu, Rousseau. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - kiselőadások tartása: II. Katalin. II. Frigyes. 

Vita rendezése: A felvilágosodás képviselőinek érvei. 

Időszámítás és térképhasználat: Térképvázlat készítése az európai régiókról összehasonlító kronológiai táblázattal kiegészítve. Térképvázlat készítése Lengyelország felosztásáról.	
II. Magyarország újjászerveződése a Habsburg Birodalom keretei között (1711-1790)
Célok
- Meg kell ismertetni a tanulókkal a Habsburg Birodalom összetételét, szervezeti és működési mechanizmusát, belső erőviszonyait, hogy reálisan tudják értékelni Magyarországnak a Birodalmon belüli helyzetét. Reális képet kell nyújtani az ezen a kereten belüli alternatívákról és politikai koncepciókról. Ennek tudatában kell megítélni a Habsburgok politikáját és a magyar rendek ellenállását. Közben vizsgálni kell a magyar gazdaságban végbemenő változásokat. A tanulók ismerjék a Habsburg Birodalom államait és tartományait, benne Csehország és Magyarország helyzetét és szerepét.
- Tudják Erdély jelentőségét.
- Legyen képük az ország szellemi életéről a felvilágosult abszolutizmus idején.
- Értsék a felvilágosult abszolutizmus eszmerendszerének és politikai elképzeléseinek főbb koncepcionális vonásait.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Magyarország újjáépülése a 18. században. 

Magyarország a Habsburg Birodalomban. 

Mária Terézia. 
Jozefinizmus és felvilágosodás. 

A felvilágosodás és a nemzeti ébredés. 

Forrásfeldolgozás - oktatásügy, iskolák. 

Környezetünk a 18. században. 

Összesen: 8 óra 
Emelt szinten: 14 óra	Eltérő források összevetése: Demográfiai viszonyok - térképek, grafikonok, írott források. 

Jegyzet készítése előadás alapján: Művelődés a 18. században. 

Ismeretterjesztő szövegek, szakirodalom felhasználása - kiselőadások tartása: II. József ellentmondásos történelmi személyisége. 

Vita rendezése: II. József - magyar rendek. 

Lényegkiemelés: Ábra készítése az államszervezetről, kettős vámhatárról. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: A kor öltözékeinek, a mezőgazdasági eszközöknek, a korabeli fegyvereknek és épületeknek a bemutatása képek segítségével. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A társadalom, a népesség, a gazdaság alakulásának végigkísérése. 

Időszámítás: Magyarországi és európai események kronológiai párhuzamba állítása. 

Térképhasználat: Demográfiai, etnikai, vallási viszonyok elemzése térképek alapján.	
III. A polgári átalakulás kora (1776-1849)
Célok:
- A tanulók kapjanak képet Európa polgári átalakulásának és az USA létrejöttének jelentőségéről, s lényegéről a politikai-társadalmi életre, a civilizációra, az emberek mindennapi életére vonatkozólag. Ismerjék meg és értsék azokat a nagy eszmei áramlatokat, amelyek a polgári átalakulás velejárói és azokat a feszültségeket, amelyeket az új társadalmi elrendeződés keltett. Legyen képük Európa új társadalmi, gazdasági, politikai modelljéről.
- Tudják és értsék a nagy francia forradalom és az amerikai függetlenségi háború legfőbb eseményeit, lényegét és világtörténeti hatását. Tudjanak következtetni a forradalmak okaira, legyenek képesek felismerni az ok-okozati kapcsolatokat, átlátni és összekapcsolni azokat a legfőbb okokat, amelyek átrajzolták Európa térképét és megváltoztatták az emberek gondolkodását. Ismerje azokat az új szellemi és kulturális, művészeti irányzatokat, amelyek ezzel együtt jártak. Lehetőleg minél önállóbban elemezzék a Függetlenségi nyilatkozatot, az Emberi és polgári jogok nyilatkozatát és a francia forradalom más iratát. Próbáljon meg elemző felsorolást készíteni Napóleon egyéniségéről, tetteiről. Készítsen térképes összeállítást az 1848-as európai forradalmakról. Próbálja meg felsorolni a legfontosabb találmányokat és a legjelentősebb társadalmi változásokat.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Köztársaság Észak-Amerikában. 
Az USA alkotmánya. 
A francia abszolutizmus bukása. 
A feudalizmus épületének lebontása. 
Emberi és polgári jogok nyilatkozata - forráselemzés. 
A királyság bukása. 
A jakobinusok diktatúrája. 
Napóleon katonai diktatúrája. 
A Szent szövetség Európája. 
Európa határain túl. 

Az ipari forradalom. 
Az ipari forradalom társadalmi és politikai következményei. 
Gazdasági, társadalmi és politikai elméletek - forráselemzés. 
A népek tavasza. Forradalmak 1848-49-ben. 
Tudomány és a művészetek. 

Összesen: 19 óra 
Emelt szinten: 27 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: Függetlenségi nyilatkozat. Emberi és polgári jogok nyilatkozata, Saint Simon, Fourier, Louis Blanc, Kommunista kiáltvány. 

Eltérő források összevetése: Ipari forradalom, demográfiai változások, városiasodás, közlekedés forradalma - térképek, diagramok, ábrák, képek írott források. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - kiselőadások tartása: A kor művészete, tudományok fejlődése. 

Vita rendezése: Liberálisok - szocialisták. 

Lényegkiemelés: Táblázat készítése a francia forradalom szakaszairól. Vázlat készítése az 
1848-49-es európai forradalmak céljairól, eredményeikről, társadalmi bázisukról. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: A kor találmányainak, esetleg működésüknek a bemutatása képek, ábrák segítségével. Képzőművészeti alkotások, épületek bemutatása. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: Az ipari forradalom kibontakozása. 

Időszámítás: Összehasonlító időrendi táblázat készítése. 
Térképhasználat: Fontos események nyomon követése térképen.	
IV. A polgárosodás kezdetei Magyarországon (1790-1847)
Célok
- Tudják és értsék a nemzeti liberális mozgalom kialakulásának okait és következményeit. A reformmozgalom politikai, társadalmi és kulturális jelentőségét. Ismerjék azokat a politikai alternatívákat, amelyek Magyarország előtt álltak, és ezek ütközését. Lássák át az első reformországgyűléstől az 1848-1849-es forradalomig vezető eseménysor kronológiai és logikai menetét, s ebből vonják le a megfelelő következtetéseket.
- Ismerjék meg a reformkor fő eseményeit és tudják ezek hatását a hazai gondolkodási és kulturális fejlődésre. Értsék meg az alapvető összefüggéseket a nemzetközi és hazai politikai tényezők között. Ismerjék meg a legfőbb szellemi áramlatokat és politikai koncepciókat, azok képviselőinek alapvető munkáját. Értsék meg, hogy a koncepciók közötti küzdelem milyen tényezők alapján dőlt el.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Magyarország a francia forradalom és a napóleoni háborúk korában. 

A feudalizmus bomlásának jelei a gazdasági életben és a társadalomban. 

A reformeszmék kialakulása és elterjedése: 
Széchenyi programja. 
A reformmozgalom kibontakozása. 

Kossuth programja. 

Magyarország a forradalom előcsarnokában. 

A gazdasági élet föllendülése, a nemzeti kultúra virágkora, nemzetiségi kérdés. 

Forrásfeldolgozás: A reformkori magyar társadalom rétegződése és életviszonyai. 

Környezetünk a reformkorban. 

Összesen: 12 óra 
Emelt szinten: 20 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: 
Wesselényi, Pulszky, John Paget, 
Le Play, Széchenyi. 

Eltérő források összevetése: Gazdasági élet - térképek, képek, ábrák, írott források. 

Források és szerzőik viszonya: Pulszky Ferenc: Életem és korom. 

Szakirodalom felhasználása - kisebb tanulmányok írása: Reformkori politikusok portréja 
Vita rendezése: Udvar - reformellenzék. Konzervatívok - Liberálisok. 
Kossuth - Széchenyi. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: A kor képzőművészeti alkotásainak, épületeinek bemutatása. Öltözködés. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A gazdasági és társadalmi változások fejlődésívének a bemutatása. 

Időszámítás és térképhasználat: Tematikus térképek elemzése.	
V. Forradalom és szabadságharc Magyarországon (1848-1849)
Célok
- A tanulók ismerjék meg a magyar forradalom és szabadságharc legfontosabb eseményeit és ezek nemzetközi összefüggéseit. Legyenek tisztában az áprilisi törvények jelentőségével: tudniuk kell, hogy a törvények szentesítésével lezárult az utolsó rendi országgyűlés, s a feudális viszonyok eltörlésével készen álltak az új, polgári Magyarország alapjai.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A márciusi forradalom és vívmányai. 

Forráselemzés: Az „áprilisi” törvények. 

Kísérlet a forradalom eredményeinek megszilárdítására. 

Összpontosított támadás a forradalmi Magyarország ellen. 

A szabadságharc tetőpontja. 

A szabadságharc veresége. 

Környezetünk 1848-1849-ben. 

Összesen: 8 óra 
Emelt szinten: 14 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: Az „áprilisi” törvények. 

Eltérő források összevetése: Buda ostroma - képek, térkép, írott forrás. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - ellentétes nézetek feltárása: A Görgei-kérdés. 

Vita rendezése: Kossuth - Görgei 
Lényegkiemelés: Táblázat vagy folyamatábra készítése a forradalom és szabadságharc eseményeiről, eredményeiről 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: A fegyverek bemutatása képek alapján. 

Tárgyi emlékek bemutatása: 
Emlékhelyek megtekintése környezetünkben. Múzeumlátogatás. 

Időszámítás: Időrendi táblázat készítése a legfontosabb eseményekről. 
Térképhasználat: Az események nyomon követése, a hadi események elemzése térképvázlatokon, Térképvázlatok készítése.	
VI. A nemzetállamok és az imperializmus kora (1849-1914)
Célok
- Azoknak az új tényezőknek a bemutatása, amelyek gyökeresen megváltoztatták Európa és a világ egy részének a képét. Az ipari forradalom és a termelési módok és keretek változásának és társadalmi hatásának megértetése, az új településformáktól kezdve az új életviszonyokig és egy újfajta piaci gondolkodásmódig és differenciált társadalmi igények ütközéséig. Ebből következően a termelés és a piac új igényeinek kerete, a nemzetállamok kialakulása és ennek szerepe az új eszmék és az új politikai, gazdasági, kulturális igények kialakításában. Hogy ment ez végbe Európában, Amerikában, s milyen hatással volt a gyarmati kontinensekre.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Anglia, Franciaország és az Orosz Birodalom (az 1850-es és a ’60-as évek). 
Az olasz nemzeti állam megalapítása. 
A német egység kialakulása. 
Anglia. 
Az Európán kívüli világ. 
Az Egyesült Államok második forradalma. 
A nemzetközi munkásmozgalom (1849-1871). 
Az ipar és a tudomány új korszaka. 
Gondolkodás, művészet. 
A gazdaság új jelenségei. 
Hatalmi átrendeződés Európában. 
Nemzetállamok létrejötte a Balkánon (1850-1914). 
A világ felosztása. 
Oroszország a századfordulón. 
Japán és Kína a 20. század elején. 
A világháború előestéjén. 

Összesen: 19 óra 
Emelt szinten: 28 óra	Eltérő források összevetése: Olasz és német egység - írott források, térképek. 

Jegyzet készítése előadás alapján: A krími háború következményei Oroszországra nézve. 

Jegyzet készítése szakirodalom alapján: Nagyhatalmi ellentétek. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - kiselőadások tartása: Jelentős történelmi személyiségek 

Vita rendezése: Amerika: északiak - déliek. 
Lényegkiemelés: Szövetségi rendszerek kialakulása - ábrák. 
Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Az életmód változásai - élményszerű beszámoló képek, diák segítségével. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: Gazdasági, társadalmi, demográfiai változások. 
Időszámítás: Összehasonlító időrendi táblázat. 
Térképhasználat: Térképvázlat készítése a szövetségi rendszerekről.	
VII. A polgárosodás kibontakozása Magyarországon (1849-1914)
Célok
- Bemutatni és megértetni a tanulókkal az 1867-es kiegyezéshez vezető tényezőket, a kiegyezés jelentőségét Magyarország fejlődésére. Hogy ezzel út nyílt a gazdasági felemelkedéshez, egyfajta modernizációhoz, amelynek következtében megváltozott az élet Magyarországon. Létrejöttek a sajátos magyarországi társadalmi viszonyok. Az úri világ és a kétkezi ember világa. Felépült egy új, iparosodott, urbanizálódott Magyarország. Azt is láttatni kell azonban, hogy milyen más alternatívák voltak a kiegyezés előtt, miért ez valósult meg, s egy negyedszázad után milyen újabb alternatívákkal kellett szembenézni az országnak.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Kísérlet Magyarország beolvasztására. 
Az önkényuralom csődje és a kiegyezés. 
A dualista rendszer kiépítése. 
A dualizmus nyugalmi időszaka. 
A magyar gazdaság fejlődése a kiegyezés után. 
A magyar társadalom a dualizmus korában 
(Az életforma változásai). 
A magyar társadalom új jelenségei. 
A gazdaság új jelenségei Magyarországon. 
A dualizmus válsága. 
A tudomány és művészet a dualizmus korában. 
Környezetünk. 

Összesen: 13 óra 
Emelt szinten: 20 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: Deák húsvéti cikke. 

Eltérő források összevetése: Kiegyezés - írott forrás, ábra. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - ellentétes nézetek feltárása: A kiegyezés megítélése. 
Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - kiselőadások tartása: Az emigráció. 

Szakirodalom felhasználása - kisebb tanulmányok írása: A magyarországi nemzetiségek és törekvéseik. 

Vita rendezése: Kossuth - Deák. 
Kiegyezést ellenzők - támogatók. 
Magyarok - nemzetiségek. 

Lényegkiemelés: A gazdasági fejlődés bemutatása ábrák, diagramok, grafikonok készítésével. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Képzőművészeti alkotások, épületek bemutatása, múzeumlátogatás, épületek megtekintése. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A gazdasági, társadalmi viszonyok fejlődésének bemutatása. 

Időszámítás és térképhasználat: Tematikus térképek elemzése.	
VIII. Mindennapi élet, életmódtörténet
Célok
- A javasolt témákat év közben és év végén is feldolgozhatjuk. A külön kiemelt anyagrészekben nem az ismereti elemek dominálnak, hanem az elmélyült megközelítés, az öntevékeny feldolgozás (a források, ábrák, képek, térképek, önálló anyaggyűjtés).
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A tanév során az alábbi témák közül legalább kettőt kötelező feldolgozni. 

A hatalmi ágak kialakulása és működése a kora újkortól napjainkig. 

Az iskola régen és ma. 

A nemzetiségi lét és kultúra fő kérdései az Osztrák-Magyar Monarchiában. 

A modern városfejlődés. 

Vallások és egyházak a dualizmus idején. 

Összesen: 6 óra 
Emelt szinten: 12 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: Az 1968-as nemzetiségi törvény. 

Eltérő források összevetése: Hatalmi ágak. Írott források, ábrák. 
Városfejlődés. Képek, grafikonok, térképvázlatok, írott források. 

Jegyzet készítése szakirodalom alapján: A magyarországi zsidóság a dualizmus korában. 

Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - kiselőadások tartása: nemzetiségi politikusok portréi. Jászi Oszkár a nemzetiségi kérdésről. 

Szakirodalom felhasználása - kisebb tanulmányok írása: Oktatás a dualizmus korában. 

Vita rendezése: Egyház és állam szétválasztása. 

Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Taneszközök bemutatása. A korabeli iskolák élményszerű bemutatása. Korabeli épületek, közlekedési eszközök bemutatása. 
Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A politikai intézményrendszer fejlődésének nyomon követése 
Időszámítás és térképhasználat: Tematikus térképek elemzése, térképvázlatok készítése.	
Követelmények
- Legyenek képesek a források, és a tankönyvi szöveg egybevetésére. Tudjanak bibliográfiákat készíteni az iskolai és közkönyvtárak, felhasználásával kiselőadások, vitaindítók céljára. Tudjanak jól felépített, szabadon előadott feleletet tartani történelmi témákról. Tudjanak ábrákat, térképeket és egyéb ismert és új ismerethordozókat értelmezni élőszóban, rövid felkészülés után. Tudjanak méréseket és becsléseket készíteni a térképen önállóan vagy szaktanári segítséggel (lakosságszám, népsűrűség, gazdasági fejlettség). Tudják a térképen ábrázolt jelenségeket beépíteni szóbeli és írásbeli feladatok megoldásába.
12. évfolyam
Évi óraszám: 96
Heti óraszám: 3
I. Az első világháború és következményei. Magyarország részvétele az első világháborúban (1914-1920)
Célok
- A tanulók tudják, hogy milyen okok vezettek a világháborúhoz, mik voltak a mélyebb és mik a felszíni tényezők. Igazodjanak el a két hatalmi tömb politikai és katonai stratégiai elképzeléseiben és vonjanak le belőle következtetéseket. Értsék az orosz forradalom kitörésének okait és következtessenek belőle a nemzetközi politikai erőviszonyok változására. Ismerjék a versailles-i békerendszer alapvető tényeit, tudják és értsék, hogy a győztes nagyhatalmakat milyen szándékok vezették. Legyenek képesek következtetni ebből az újabb ellentmondásokra, ellentétek alakulására a közép-kelet-európai régióban. Meg kell ismertetni és megértetni, hogy Magyarország milyen érdekek kapcsán és milyen szituációban keveredett bele a háborúba. Mik voltak az Osztrák-Magyar Monarchia hadicéljai. Milyen más alternatívák lettek volna? Hogyan vezette el a háborús bukás, a megoldatlan nemzetiségi és szociális helyzet az 1918-1919-es forradalmakig. A forradalmak milyen alternatívákat kínáltak. A békeszerződés milyen új helyzetet teremtett és ebben a helyzetben milyen alternatívát választott a hatalomra került konzervatív rendszer. Mit jelentett a korabeli Magyarországnak Trianon és hogyan fogadták a magyarok és a szomszéd országok.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az első világháború kirobbanása. 
A háború. 
A cári rendszer megdöntése Oroszországban. 
A bolsevik hatalomátvétel, polgárháború. 
A háború lezárása: a Párizs környéki békék. 
Magyarország részvétele a háborúban. 
Az Osztrák-Magyar Monarchia összeomlása. 
Az őszirózsás forradalom. 
A köztársaságtól a proletárdiktatúráig. 
A Tanácsköztársaság. 
Az ellenforradalmi rendszer hatalomra kerülése. (1919. aug. 1.-1920. június), Trianon. 
A szomszédos országok és az uralmuk alá került magyarság. 

Összesen: 14 óra 
Emelt szinten: 18 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: A wilsoni békejavaslat. Áprilisi tézisek. Békeszerződések. 
Eltérő források összevetése: Az első világháború - korabeli sajtó, irodalmi alkotások, képek. 

Jegyzet készítése szakirodalom alapján: Nagy történelmi személyiségek szerepének értékelése - Lenin, Károlyi Mihály. Saját vélemény kialakítása. 
Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - kiselőadások tartása: A háború jellege. 
Lényegkiemelés: Táblázat készítése a háborúban felhasznált erőforrásokról, veszteségekről. 
Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Fegyverek. 
Változások, történelmi folyamatok bemutatása: Az Antant fölényének kibontakozása. A Monarchia szétesése. A polgári köztársaság erőfeszítései, kudarcai. 
Időszámítás és térképhasználat: Az események nyomon követése térképen. Összehasonlító kronológiai táblázat készítése. Térképvázlat készítése Magyarország területi változásáról.	
II. Két világháború között (1920-1939)
Célok
- Meg kell mutatni, hogyan rendeződött át a világ az I. világháború utáni negyedszázadban Európában, Amerikában és a gyarmati kontinenseken. A tanulóknak látniuk kell gyarmatosítás régi és új formáit, a tőkés világban kialakult hatalmi ellentéteket és azok megjelenési formáját. Érzékeltetni kell velük a különbséget az egyes régiók, fejlett országok, stagnálók és lemaradtak között, azt, hogy milyen volt a megálmodott és a megvalósult szocializmus. Ismerjék meg Sztálin útját a hatalom csúcsáig és az átrendezés következményeit. A tudomány új eredményeit. Új civilizációs vívmányokat, urbanizációt stb. Meg kell értetni, hogy mindez hogyan hatott az emberek életére, s e téren is hogyan növekedett a fejlett tőkés országok, Európa perifériái és a gyarmati országok közötti különbség. Szót ejteni Japán felzárkózásáról és hatalmi törekvéseiről.
- Meg kell világítani és megértetni, hogy milyen okok hozták létre a világválságot, s ez milyen új kihívás elé állította a tőkés nagyhatalmakat. A különböző politikai erők milyen alternatívákat ajánlottak a válságból való kilábalásra. Mit jelentett a válság a társadalmakra, emberekre nézve. Miért kellett az államnak fokozottan beleavatkozni a politikai és gazdasági életbe. A válságból való kilábalás polgári demokratikus és totalitárius útjai. A tanulók lássák át és értsék meg a kiutak ellentmondásait és a II. világháborúhoz elvezető tényezőket.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az újraszabott Európa gondjai (1920-1929). 
Új társadalmi jelenségek. 
A politikai viszonyok új vonásai. 
Olaszország és a fasizmus. 
A Szovjetunió. 
A nagy gazdasági válság. 
Az USA és a New Deal. 
Nagy Britannia. 
Franciaország. 
Németország a ’20-as években. 
A német fasizmus. 
Kelet-Közép-Európa a két háború között. 
Az Európán túli világ. 
Nemzetközi viszonyok (1930-1936). 
Diktatúrák előretörése (1936-1938). 
Tudomány és művészetek. 

Összesen: 18 óra 
Emelt szinten: 24 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: Diktatúrák, diktátorok. Hitler és Mussolini beszédei. Elemzés, véleménynyilvánítás. 
Eltérő források összevetése: Szovjetunió. 1936-os alkotmány, dokumentumfilm részletek, irodalmi alkotások, visszaemlékezések. 
Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - kiselőadások tartása: Jelentős történelmi személyiségek bemutatása. 
Szakirodalom felhasználása - kisebb tanulmányok írása: A válság kezelésére kialakult elméletek és azok gyakorlati megvalósítása. 
Lényegkiemelés: A gazdasági válság. Termelés visszaesés, munkanélküliség - táblázatok, grafikonok alapján. 
Változások, történelmi folyamatok bemutatása: Új társadalmi jelenségek kialakulása. Az életmód változásai. A válság kialakulásának okai. A diktatúrák kialakulásának okai, működési mechanizmusuk. Kelet-Közép Európa sajátos fejlődéi vonásai. 
Időszámítás: Az európai és világesemények szinkronban látása - időrendi táblázat készítése. 
Térképhasználat: A háború utáni területi változások nyomon követése.	
III. Magyarország a két világháború között (1920-1939)
Célok
- A tanulóknak látniuk kell, hogy milyen gazdasági, politikai, művelődési helyzetet hozott az ország „átszabása", mi volt ezzel kapcsolatban a győztes nagyhatalmak célja. Meg kell érteniük, hogy mi volt a Horthy Magyarország fő politikai törekvése, milyen volt a társadalompolitika az 1920-as években. Érteniük kell, hogy miért sújtotta a nagy válság különösen súlyosan Magyarországot, a válság milyen ellentéteket és erővonalakat hozott felszínre, ezek milyen alternatívákat ajánlottak. Többoldalúan meg kell kísérelni láttatni, mi volt a lényege a Gömbös-féle politikának, s miért volt ennek a megoldásnak akkor jelentős tömegbázisa. Hogyan vezetett a korábbinál erősebb kötődéshez Németországhoz, s ez miért vezetett el a II. világháborúban való részvételhez. Ugyanakkor arról is valamelyest képet kell adni, hogy ez milyen társadalmi és szociális politikát indukált, s hogyan hatott a kultúrára.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az ellenforradalmi rendszer konszolidációja. 
A bethleni rendszer politikai viszonyai. 
A magyar gazdaság és népesség a két világháború között. 
A magyar társadalom a két világháború között. 
A gazdasági világválság hatása és következményei Magyarországon. 
Tengelyorientáció és belpolitikai jobbratolódás Gömbös miniszterelnöksége idején. 
Bel- és külpolitika a ’30-as évek végén. 
A határon túli magyar kisebbségek. 
Művelődés és szellemi élet. 
Környezetünk. 

Összesen: 12 óra 
Emelt szinten: 17 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: Bethlen-Peyer paktum. Bethlen feljegyzései a Mussolinivel folytatott tárgyalásokról. Gömbös nemzeti munkaterve. 
Eltérő források összevetése: Életmód, társadalom - írott források, képek, korabeli filmfelvételek, visszaemlékezések, irodalmi alkotások. 
Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - ellentétes nézetek feltárása: A korszak jelentős személyiségeinek megítélése. Horthy Miklós, Bethlen István, Teleki Pál. 
Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - kiselőadások tartása: A határon túli magyarság kulturális, szellemi élete. 
Szakirodalom felhasználása -tanulmányok írása: Közgondolkodás és kulturális viszonyok a Horthy-korszakban. 
Vita rendezése: Külpolitikai törekvések a harmincas években. 
Lényegkiemelés: A válság következményei. Grafikonok, táblázatok készítése. 
Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Képzőművészeti alkotások, öltözködés, divat bemutatása képek alapján. 
Változások, történelmi folyamatok bemutatása: Gazdasági, társadalmi változások bemutatása. 
Időszámítás és térképhasználat: A magyar és európai események szinkronban látása, időrendi táblázat.	
IV. A második világháború, Magyarország részvétele a második világháborúban (1939-1945)
Célok
- A tanulók legyenek tisztában a háború okaival, a háború legfontosabb eseményeivel. Ismerjék meg, milyen pusztítással és áldozatokkal járt ez a háború. Meg kell érteniük, milyen tényezők határozták meg Magyarország helyét a második világháborúban a tengelyhatalmak oldalán, és miért volt sikertelen a kiugrási kísérlet.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
“Villámháborúk” évei (1939. szept. 1.-1941. június). 
A tengelyhatalmak támadásban. Az antifasiszta 
koalíció első sikerei (1941. június-1943. július). 
Magyarország - a fegyveres semlegességtől a háborúig. 
A totális háború. 
Az antifasiszta szövetség támadása (1943. Július-1944. December). 
A győzelem éve. 
Magyarország a háborúban (1941. december-1944. március). 
A német megszállás, a háború végső szakasza Magyarországon. 

Összesen: 10 óra 
Emelt szinten: 15 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: Teleki búcsúlevele. Horthy 1944. okt. 15-i kiáltványa. A jaltai konferencia határozatai. 
Eltérő források összevetése: Filmhíradó, korabeli újságcikkek (A média forrásértéke és manipulációs szerepe), visszaemlékezések, irodalmi alkotások, filmek. 
Szakirodalom felhasználása - kiselőadások tartása: Egy-egy hadvezér, politikus szerepének a bemutatása. Rommel, Montgomery, Roosevelt, Churchill. Egy jelentős esemény élményszerű bemutatása. Sztálingrád, El Alamein, második front megnyitása. 
Vita rendezése: Második front megnyitása. Churchill - Sztálin. 
Lényegkiemelés: A fő frontvonalak a háború során. 
Tárgyi emlékek bemutatása élőszóban: Fegyverek, képek, dokumentumfilmek alapján. 
Változások, történelmi folyamatok bemutatása: Az antifasiszta koalíció formálódása, felülkerekedése. Magyarország háborúba sodródása. 
Időszámítás: A világ-, az európai és a magyar események bemutatása - időrendi táblázatban. 
Térképhasználat: Az események nyomon követése térképen. Térképvázlatok készítése egy-egy jelentős eseményről.	
V. A jelenkor (1945-napjainkig)
Célok
- Átfogó képet kell nyújtani a háború utáni helyzetről. Arról az új szituációról, amit az antifasiszta koalíció győzelme, Európa és Ázsia országai óriási anyagi és emberveszteségei, a nagyhatalmak együttese, majd ellentétei okoztak. Megmutatni és megértetni, hogy az USA és a Szovjetunió voltak a háború tulajdonképpeni győztesei, a háborús győzelem kétpólusúvá rendezte át a világot. A világ újabb elrendezését atomkorszak kísérte. (Katonai nagyhatalmak.) Közben folyt a kettéosztott Európa politikai újrarendezése és újjáépítése. Kiegyenlítő, vagy legalább egyensúlyozó tényezőként nőtt az ENSZ szerepe. Egyértelműen tisztázandó, hogy mit jelentett a hidegháború, a tömbpolitika, s ez a megosztottság mit hozott az egyik, és mit a másik világ számára. Milyen tényezők és hogyan építették be ezt a kétpólusú világot, milyen technikai, tudományos és kulturális hatások érvényesültek.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Nemzetközi viszonyok a második világháború után. 
Közép-Kelet Európa és a Balkán. 
A hidegháború kibontakozása és tetőpontja. 
A Szovjetunió és Közép-Kelet Európa a hidegháború éveiben. 
Nyugat-Európa az 1950-1970-es években. 
A gyarmati rendszer felbomlása. 
Az Egyesült Államok a világpolitikában. 
Reformkísérletek és válság a szovjet birodalomban. 
A szovjet birodalom összeomlása. 
Az európai integráció. 

Összesen: 14 óra 
Emelt szinten: 20 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: ENSZ alapokmány. Hidegháború: Churchill beszédei, Truman kongresszusi üzenete, a Kominform 1947. októberi elemzése. 
Eltérő források összevetése - ellentétes nézetek bemutatása: A szovjet birodalom összeomlása: írott források, dokumentumfilmek, képek. 
Jegyzet készítése szakirodalom alapján: A kommunista diktatúra kialakulása egy-egy kelet-európai országban. 
Ismeretterjesztő szövegek felhasználása - kiselőadások tartása: Az életmód változásai. 
Szakirodalom felhasználása -tanulmányok írása: Az integráció. Az Európai Unióhoz való csatlakozás hatása az egyes országokban. 
Vita rendezése: Az integráció előnyei, hátrányai. 
Lényegkiemelés: Gazdasági, társadalmi változások bemutatása táblázatok, diagramok alapján, ilyenek készítése. 

Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A kommunista rendszerek válságának és bukásának okai. 
Időszámítás és térképhasználat: A különböző fejlődési régiók megkülönböztetése.	
VI. Magyarország a második világháború után (1945-napjainkig)
Célok:
- Bemutatni és megértetni, hogy a demokrácia megteremtésének kísérlete miért nem lehetett sikeres 1945 után. A tanulóknak látniuk kell, hogy milyen volt a kiépülő diktatúra, hogy megértsék az 1956-os forradalom okait. Ismerniük kell a forradalom legfontosabb követeléseit, eredményeit és a nemzetközi hátterét. Meg kell értetni, hogy a Kádár rendszer a korábbi éra előzményeiből és az 1956-os forradalomból, egyben annak leveréséből nőtt ki, és ennek a helyzetnek milyen előnyeit és terheit hordozta belpolitikailag és az adott nemzetközi helyzetben. A tanuló lehetőleg a saját gondolatmenetével, következtetéseivel jusson el annak a felismeréséig, hogy milyen volt a rendszer mozgástere és konfrontációs lehetősége. Milyen utakon és módokon igyekezett a rendszer tömegbázist biztosítani, s hogy tudta fenntartani a társadalmi békét. Milyen próbálkozásai voltak kül- és belpolitikailag saját átmentésére, s mik voltak összeomlásának bel- és külpolitikai tényezői.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az új magyar államiság megszületése és az első demokratikus reformok. 
A párizsi békeszerződés és a magyar kisebbség. 
A koalíciós kormányzás és az újjáépítés. 
Az egypártrendszer létrejötte és működése Magyarországon. 
Az „ötvenes” évek. 
A Rákosi diktatúra válsága. 
Az 1956-os magyar forradalom. 
A forradalom leverése. 
A pártállami rendszer helyreállítása. 
Változó gazdaság és társadalom az 1960-1970-es 
években. 
Rendszerváltás Magyarországon az 1980-1990-es 
évek fordulóján. 
A demokratikus rendszer intézményi keretei 
Magyarországon. 

Összesen: 14 óra 
Emelt szinten: 20 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: A Magyar Nemzeti Függetlenségi Front programja, Nagy Imre 1953. július 4.-i parlamenti beszéde. 
Eltérő források összevetése: Az ötvenes évek: Írott források, képek, korabeli filmhíradók. 
Szakirodalom felhasználása - ellentétes nézetek feltárása: Rendszerváltás. Eltérő álláspontok bemutatása. 
Szakirodalom felhasználása - kiselőadások tartása: Kitelepítések. 
Szakirodalom felhasználása -tanulmányok írása: A diktatúra hatása az emberek gondolkodására, viselkedésére, mindennapi életükre. 
Vita rendezése: Rendszerváltók. 
Lényegkiemelés: A rendszerváltás előtti és utáni politikai berendezkedés bemutatása ábrán, és ezek összehasonlítása. 
Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A demokratikus út lehetősége és kudarca. 
Időszámítás és térképhasználat: Magyarországi események egybevetése a nemzetközi eseményekkel.	
VII. Mindennapi élet, életmódtörténet
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A tanév során az alábbi témák közül legalább kettőt kötelező feldolgozni. 

Demográfiai és etnikai változások a magyar történelemben. 

A népirtás a múltban, a közelmúltban és a jelenben. 

Fogyasztói társadalom és az ökológia, a fenntartható fejlődés. 

A média és a közgondolkodás. 

Érdekérvényesítés és érdekképviselet a mai Magyarországon. 

Elitkultúra és tömegkultúra. 

Összesen: 6 óra 
Emelt szinten: 10 óra	Írott források értelmezése, feldolgozása: Visszaemlékezések a kitelepítésekről, haláltáborok túlélőinek visszaemlékezései. 
Eltérő források összevetése: A népirtás: dokumentumfilmek, filmek, irodalmi alkotások, írott források. 
Jegyzet készítése szakirodalom alapján: A média és a manipuláció. 
Szakirodalom felhasználása - ellentétes nézetek feltárása: Érdekképviseletek, érdekvédelem érvényesülése Magyarországon. 
Szakirodalom felhasználása - kiselőadások 
tartása. 
Szakirodalom felhasználása - kisebb tanulmányok írása: A tömegkultúra. 
Vita rendezése: A média szerepe a 20. században. 
Lényegkiemelés: Demográfiai és etnikai táblázatok készítése és elemzése. 
Változások, történelmi folyamatok bemutatása: A demográfiai és etnikai változások okai. 
Térképhasználat: Tematikus térképek használata.	
A középiskolai tananyag összegző, rendszerező ismétlése. 
Összesen: 8 óra 
Emelt szinten: 20 óra		
Követelmények
- Legyenek képesek a források, és a tankönyvi szöveg egybevetésére. Tudjanak bibliográfiákat készíteni az iskolai és közkönyvtárak felhasználásával kiselőadások, vitaindítók céljára. Tudjanak jól felépített, szabadon előadott feleletet tartani történelmi témákról. Tudjanak ábrákat, térképeket, egyéb ismert és új ismerethordozókat értelmezni élőszóban, rövid felkészülés után. Tudjanak méréseket és becsléseket készíteni a térképen önállóan vagy szaktanári segítséggel (lakosságszám, népsűrűség, gazdasági fejlettség). Tudják a térképen ábrázolt jelenségeket beépíteni szóbeli és írásbeli feladatok megoldásába.
A tanulók értékelésének általános elvei, módszerei
A tanulók ellenőrzésére és értékelésére minden témakör lezárásakor, és lehetőleg havonta legalább egy alkalommal kerüljön sor. Az értékelés alapját a tanulóknak a témakör feldolgozása során végzett tevékenységei, az egyéni ellenőrzések során nyújtott teljesítményei, valamint a csoportokban végzett munkáik és együttműködéseik adják. A témakörök lezárásakor célszerű feladatlapos ellenőrzést alkalmazni, amely lehetőséget ad a tanulók tényismereti tudásán túl a különböző készségek és képességek szintjének mérésére is. Az értékelés szóban és érdemjeggyel történjen. Az értékelésnél figyelembe kell venni az életkori sajátosságokat, azt, hogy az adott tanuló hogyan fejlődött önmagához, előző teljesítményszintjéhez képest. Az értékelés alapját a kerettantervben meghatározott követelmények adják, teljesítésük a továbbhaladás feltétele.
Felkészítés a kétszintű érettségi vizsgára
A középszintű történelem érettségi vizsga az iskolában történik. A tanulóknak - a korábbiaktól eltérően - nemcsak szóban, hanem írásban is számot kell adniuk felkészültségükről. Az írásbeli vizsga feladatlapját a vizsgaközpont állítja össze. Javítása és értékelése az iskolában történik a központi javítási útmutató alapján. A szóbeli vizsga tételsorait - mint hagyományosan is - a szaktanár állítja össze a vizsgaleírásban ajánlott szempontok figyelembevételével. A teljesítmények pontozásos értékelését is ő végzi. Az emelt szintű érettségi vizsgát nem az iskolában teszik le a tanulók. Szervezése, valamint az írásbeli feladatlap és a szóbeli tételsor összeállítása, a tanulói teljesítmények értékelése egyaránt a vizsgaközpont feladata. A jelöltek érettségi vizsgára való felkészítése mindkét vizsgaszintben az iskola, a szaktanár feladata. A felkészítés időkereteit kormányrendelet szabályozza.
A történelem tantárgy kimeneti követelményeit az érettségi vizsga követelményei határozzák meg.
A történelem érettségi vizsga célja
A vizsga azt hivatott mérni, hogy a középiskolát befejező diák
- rendelkezik-e a történeti gondolkodásmód kialakulásához szükséges alapokkal;
- birtokában van-e az alapvető történelmi tényeknek;
- tudja-e használni a történelmi fogalmakat, a szaknyelvet;
- képes-e ismereteit szóban és írásban előadni;
- elsajátította azokat a képességeket és ismereteket, amelyekkel a történelmi eseményeket és jelenségeket értelmezni tudja;
- képes-e a történelmi forrásokat - legyenek akár eredeti források, akár a múltról szóló feldolgozások - vizsgálni és elemezni, a múlt emberének életét reálisan elképzelni;
- fel tudja-e használni történeti ismereteit arra, hogy a jelenkor társadalmi jelenségeit értelmezze;
- képes-e az érvekkel alátámasztott, árnyalt és tényszerű történelmi értékeléseket előnyben részesíteni a leegyszerűsítő véleményekkel szemben.
A követelményekben:
- nagyobb súllyal szerepelnek a képesség jellegű követelmények, valamint azok az elemzési szempontok és történelmi ismeretek, amelyek a jelen világának megértéséhez szükségesek,
- több figyelmet kapnak a társadalmi, gazdasági és kulturális folyamatok, illetve azok a készségek és ismeretek, amelyek az egyes korszakok komplex, életszerű bemutatásához szükségesek,
- fontos szerep jut a politika- és eseménytörténet mellett a társadalom-, a gazdaság-, a művelődés- és mentalitástörténetnek is.
A középszintű vizsga a jelöltektől az egyszerűbb ismeretszerzési eljárásokat, kifejezőképességeket, a rendszerezés és alkalmazás alapvető formáit, valamint a történelmi ítéletalkotás készségének kialakulását várja. Az érettségi vizsgára való felkészítés folyamatosan történik a négy év során a korábban már ismertetett elvek alapján és óraszámok keretei között.
Az emelt szintű vizsga elsősorban a felsőoktatásban történelmet tovább tanulni szándékozó vizsgázó képességeit és ismereteit vizsgálja. A történelmi tények és adatok tágabb körét kéri számon. A jelöltektől a középszintű követelményeket meghaladó bonyolultabb ismeretszerzési eljárásokat, kifejezőképességeket, összetettebb rendszerezési, alkalmazási, összehasonlítási s elemzési szempontokat, valamint magasabb fokú gondolkodási műveleteket, önállóbb ítéletalkotási készségeket vár el.
Az emelt szintű érettségi vizsgára való felkészítés 9. és 10. évfolyamon a megadott alapóraszámban, míg a 11. évfolyamon heti 4 (évi 148), 12. évfolyamon heti 4,5 (évi 144) órában történik az emelt szintű oktatás. A kerettanterv egy olyan lehetőséget vázol fel, ahol az emelt szintű képzésben résztvevő tanulók külön tanulócsoportot alkotnak.
Ennek az emelt szintű képzésnek a tartalmi követelményei nem térnek el az alapképzéstől, így a rendelkezésre álló időkeretet a tananyag alaposabb, mélyebb elsajátítására, az emelt szintű vizsgán megkövetelt magasabb szintű készségek kialakítására fordítjuk. Az egyes témaköröknél a fejlesztési feladatok eléréséhez szükséges tevékenységi formák és módszerbeli eljárások meghatározása választékot jelent a szaktanár számára, eldöntheti, hogy ezek közül melyeket alkalmazza az emelt szintű érettségire készülő diákok esetében. Ezért nem tartottuk szükségesnek az emelt szintű oktatás külön részletezését.
Társadalomismeret
9-10. évfolyam
Bevezetés
Az önálló tematikával megjelenő, de a történelem tantárgy kereteiben is oktatható tantárgy olyan tudásterületeken nyújt rendszeres ismereteket, amelyek közvetlenül segítik a diákok társadalmi beilleszkedését, és hozzájárulnak a tudatos életvezetés kialakításához.
Célok és feladat
- Felkészíteni a diákokat a felelős társadalmi szerepvállalásra, a demokratikus közéletben való aktív részvételre, helytállásra a munka és az üzleti élet területén
- Ismerjék meg a jog alapelveit, az állam intézményeit, a társadalom életének legfőbb vonásait, valamint a gazdaság működését.
- Legyenek tisztában az Európai Unió politikai rendszerével, napjaink nemzetközi konfliktusaival.
- Szerezzenek ismereteket a szűkös erőforrásokkal való gazdálkodás lehetőségeiről.
- Támpontokat kell nyújtani a tanulóknak a mindennapos élethelyzetekben való eligazodáshoz, személyiségük és kapcsolataik tudatos formálásához.
- Be kell mutatni az ezredforduló nagy civilizációs változásait, a kultúra, a társadalom, a gazdaság és a természet világában zajló folyamatok rendszerösszefüggéseit.
- Korunk legégetőbb kérdéseiben a tantárgy segítsen eligazodni egy olyan nemzedéknek, melynek egyéni és nemzeti identitását már a globális integrációs fejlemények által meghatározott szellemi környezetben kell felépítenie.
- Folytassanak kommunikációt olyan témakörökről, mint a mai magyar társadalom és gazdaság, a vállalkozás, a munkavállalás.
- Meg kell tanítani őket vitát folytatni oly módon, hogy saját véleményüket érthetően megfogalmazzák, mások véleményét pedig türelmesen meghallgassák.
- Legyenek képesek önálló véleményt megfogalmazni társadalmi jelenségekről.
- Legyenek önállóan megfogalmazott kérdéseik a tárgyalt témával kapcsolatban.
Továbbiakban a témakörök tartalmi meghatározása mellett a kerettanterv a fejlesztési feladatok módszerekkel összefüggő aspektusaira tér ki elsősorban.
9. évfolyam
Évi óraszám: 37
Heti óraszám: 1
I. Állampolgári ismeretek
Célok
- A társadalmi együttélés szabályainak tudatos belátáson alapuló kritikai elsajátítása.
- A jogérzék és a felelősségtudat együttes fejlesztése.
- Az önálló életvezetés és meggyőződés kialakításához, a mások véleményének megéréséhez és tiszteletéhez szükséges kognitív és kommunikatív képességek kibontakoztatása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A társadalmi szabályok. 
A társadalmi együttélés szabályainak eredete és rendeltetése. Szokás, hagyomány, erkölcs, jog, illem. 
Az egyén és a jog. 
Az emberi alapjogok. A jogegyenlőség elve. A gyermekek jogai. Diákjogok. Jogok és kötelességek a családban és az iskolában. 
Politikai ismeretek. 
Államformák, politikai rendszerek. Az alkotmányosság alapelvei és védelme. A hatalmi ágak megkülönböztetése. Az állam és polgárai. A demokrácia működése. A nyilvánosság. Választás, döntés, konfliktuskezelés. A politika intézményrendszere a mai Magyarországon és az Európai Unió országaiban. Nemzetközi konfliktusok, szövetségi rendszerek. Háború és béke. Magánérdek, közakarat, közjó. Társadalmi és politikai konfliktusok. Autonómia és szolidaritás. A társadalmi igazságosság kérdése. Politikai és szociális jogok. A kisebbségek helyzete és jogai. Az állam feladatai. Közpolitikák. A közigazgatás szintjei és ágazatai. Az önkormányzatiság. A szubszidiaritás elve. Civil szervezetek szerepe. 
Összesen: 17 óra	Esetelemzés: Jogsérelem - konkrét példa elemzése 

Szerepjáték: Iskolai konfliktusok bemutatása. 

Vita: Magyarország Uniós csatlakozásának kérdései. 

Egyéni és közös anyaggyűjtés: A rendszerváltás utáni választási eredmények. 

Történelmi, jogi és irodalmi példák feldolgozása: Erkölcs és jog. Magánérdek - közakarat. 

Egyes témák nyomon követése sajtóban, tömegkommunikáció más területein: Társadalmi konfliktusok. Szociális jogok. Eutanázia.	
II. Társadalmi ismeretek
Célok
- Olyan közösségi magatartás kialakítása, melyben az autonómia és a szolidaritás igénye között összhangot teremt a felismerés, hogy a közjó előmozdítása, a mások iránti türelem és segítőkészség az egyén önmegvalósításának nem korlátja, hanem elengedhetetlen feltétele.
- A társadalomelmélet alapfogalmainak és a demokratikus gondolkodásmód jellegzetességeinek ismerete.
- Az önálló értelmezés, vizsgálódás és következtetés képességének elmélyítése a személyes tapasztalatok, valamint a hagyományos és modern információforrásokból származó ismeretek feldolgozásánál.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A család 
Nemzedékek együttélése. 
A család funkciói és történelmi változásai. 
Nemi szerepek a családban és a társadalomban. 
A nemek kapcsolatának átalakulása. 
A házasság. 
Változások a gyermek- és ifjúkor tartamában, illetve társadalmi megítélésében. 
Konfliktushelyzetek a családban. A népességszám és a várható életkor alakulásának kérdései Magyarországon. 
Kultúra, közösség 
Egyén, közösség, társadalom. 
Tanulás és szocializáció. Az élő hagyomány. Kultúrák párbeszéde: önismeret és nyitottság. 
A társadalom élete 
A társadalom rétegződése életkor, nemek, műveltség, vagyoni helyzet, foglalkozás, településformák, vallás és etnikum szerint. 
Életmód és társadalmi helyzet összefüggései. 
Kisebbségi élethelyzetetek. 
Előítélet, tolerancia, szolidaritás. 
Az életmód elemei. Munkaidő, szabadidő. 
A társadalmi helyzet változásai: egyéni és csoportos mobilitás. Társadalmi konfliktusok keletkezése és kezelése. 
Összesen: 17 óra	Esetelemzés: Településforma és az egyén társadalmi helyzetének összefüggései konkrét példák alapján. 

Szerepjáték: Családi konfliktusok. 

Vita: Nemzedékek együttélése: előnyök, hátrányok. 

Egyéni és közös anyaggyűjtés: Magyarországi kisebbségek száma, területi elhelyezkedése, kultúrája. 

Történelmi, jogi és irodalmi példák feldolgozása: Nemek kapcsolata, nemi szerepek átalakulása. 

Egyes témák nyomon követése a sajtóban és a tömegkommunikáció más területein: Előítéletek a mai magyar társadalomban. 	
Követelmények
- A tanuló ismerje meg a társadalmi együttélés szabályait, legyen tisztában alapvető jogaival és kötelességeivel. Ismerje a Magyar Köztársaság állam- és közigazgatási intézményrendszerét.
- A tanuló legyen képes társadalmi problémák azonosítására, összetevőik felismerésére, ezek megvitatására, önálló véleményalkotásra.
10. évfolyam
Évi óraszám: 18
Heti óraszám: 0,5
I. Gazdasági és vállalkozási ismeretek
Célok
- A vállalkozói szemléletű, az egyéni és társadalmi előnyök és kockázatok mérlegelésére képes gazdálkodói magatartás kibontakoztatása.
- Az alkotó munka megbecsülésén, a hivatástudat fejlesztésén alapuló pályaorientáció elősegítése.
- Gazdasági folyamatok és döntési helyzetek elemzéséhez szükséges ismeretek elsajátítása. A tervezés és elemzés képességeinek fejlesztése az alábbi területeken: üzleti vállalkozás, munkavállalás, pályázatkészítés, üzleti terv, családi költségvetés.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Vállalkozások 
A vállalkozások csoportosítása méret, tevékenységi kör, vállalkozási forma, tulajdonforma szerint. 
Egy kisvállalkozás alapítása (ötlet, terv, piac, források,). Profit, árbevétel, költségek. 
A vállalkozás sikerességének és kudarcának főbb okai. Marketingszemlélet, marketing eszközök. 
A nonprofit szféra főbb területei és sajátosságai. 
Vállalkozói tulajdonságok. 
A munka világa 
Munkaviszony, munkaszerződés, kollektív szerződés. 
A munkáltató és a munkavállaló kapcsolata. 
Egyéni és kollektív érdekek, érdekképviselet, érdekvédelmi szervezetek. 
Munkaerőpiac. Álláskeresés. 
Nemzetgazdaság 
A költségvetés. 
Termelés, szolgáltatások, infrastruktúra. A gazdaság főbb sarokpontjai - gazdasági növekedés, foglalkoztatottság, infláció, belső egyensúly (költségvetés), külső egyensúly (fizetési mérleg), adósságállomány. 
A költségvetési hiány okai, veszélyei. 
Adók (személyi jövedelemadó, ÁFA, társasági adó, helyi adók). 
Konjunktúra és válság. A főbb nemzetgazdasági teljesítménymutatók (GDP, GNP). 
Összesen: 7 óra	Gazdasági szövegek olvasása. 

Grafikonok, táblák elemzése. 

Vita gazdasági problémák megoldási 
lehetőségeiről. 

Önálló forrásgyűjtés gazdasági témákban. 

Gazdasági tevékenységek tervezése. 

Szituációs játékok (pl. felvételi elbeszélgetés, értékesítés). 

Rövidfilmek elemzése. 

Internetről céginformációk, pénzügyi információk, tőzsdehírek gyűjtése.	
II. Világgazdaság
Célok
- A tanulók szerezzenek ismereteket a világgazdasági folyamatok megértéséhez, elemzéséhez, a magyar és világgazdasági jelenségek összefüggéseinek feltárásához.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Külkereskedelem, export, import. 
A külgazdasági kapcsolatok főbb fajtái, a külkereskedelem. Az export, import hazai jellemzői. 
Valuták, árfolyamok. 
A kereskedelem korlátai. 
Vámok, protekcionizmus. 
Hazánk és a nemzetközi gazdasági szervezetek (IMF, Világbank, WTO - volt GATT). 
Az EU-tagság gazdasági nézőpontból. Az EU-tagság előnyei és hátrányai gazdasági szempontok alapján, (pl. a munkaerő, tőke mobilitása milyen hatással lesz a diákok, mint leendő munkavállalók, 
vállalkozók életére). 
Összesen: 5 óra	Gazdasági szövegek olvasása. 

Grafikonok, táblák elemzése. 

Vita gazdasági problémák megoldási lehetőségeiről. 

Önálló forrásgyűjtés gazdasági témákban. 	
III. Jelenismeret
Célok
- A fejlesztési törekvések középpontjában itt a globalizáció kihívásaira válaszolni képes egyéni és kollektív magatartás alapjainak megteremtése áll. Ennek előfeltétele az új kommunikációs és kulturális környezetben való önálló tájékozódás képessége. Diákjaiknak meg kell ismerkedniük a modernizáció főbb trendjeivel és ellentmondásaival.
- Kívánatos a mai világgazdaságban érvényesülő törvényszerűségek megértése, a folyamatok hatásmechanizmusainak és dinamikájának ismerete. A nemzeti és európai identitás értelmének és jelentőségének felfogása. A természeti környezetben az emberi beavatkozás hatására végbemenő változások társadalmi és gazdasági meghatározottságának sokoldalú értelmezése.
- Az életmód átalakulásával kapcsolatos kockázatok és dilemmák kezelésére képes, autonóm értékelő magatartás kialakításának elősegítése.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az új gazdasági világrend 
A növekedés dilemmái. 
A racionális gazdasági magatartás összetevői a piacgazdaságban. 
A mikro- és makroökonómia konfliktusai. 
A „láthatatlan kéz” és a „közlegelők tragédiája”. 
Állam és piac. 
Ökonómia és ökológia. 

Kultúra és globalizáció; az életmód átalakulása 
A tömegkultúra jelenségeinek értelmezése. 
A kulturális sokféleség jelentősége és a fennmaradását fenyegető tendenciák. 
Civilizációs és környezeti ártalmak. 
Mentálhigiénés problémák és beilleszkedési zavarok a felnőtté válás életszakaszában. 
A technikai civilizáció és a gazdasági növekedés hatása a természeti környezetre. 

Összesen: 6 óra	Esetfeldolgozás: Egy ipari üzem okozta környezeti kár, szennyezés. 

Esetelemzés, értelmezés: Költségvetési dilemmák 

Egyéni és csoportos 
anyaggyűjtés. 

Kurrens irodalom, sajtó, dokumentumok önálló feldolgozása. 

Csoportmunka: Egy téma feldolgozása, az interneten gyűjtött információk alapján. 

Megbeszélés, feldolgozás: Civilizációs ártalmak. 

Vita: Globalizáció és nemzeti kultúra. 

Szerepjáték: Nukleáris hulladéktároló építése: Lakók, környezetvédők, a tároló védelmezői.	
Követelmények
- Tudjanak példát mondani arra, hogy mivel foglalkozik egy vállalkozás. Legyenek képesek önálló véleményt formálni egy-egy gazdasági probléma okairól és megoldási lehetőségeiről.
- A tanuló ismerje korunk modernizációs és globális folyamatait, legyen képes az önálló tájékozódásra és véleményformálásra a felmerülő világjelenségekkel és hazai problémákkal kapcsolatban.
Emberismeret és Etika
11-12. évfolyam
Bevezetés
Minden tapasztalatszerzés és gondolkodás végső soron az ember önmegértésének elmélyítését szolgálja. Az etika oktatásának alapvető célja, hogy fogalmi kereteket nyújtson az ember sajátos léthelyzetének és az emberi együttélés alapelveinek értelmezéséhez. Bemutatja az emberi kapcsolatok világát és tudatosítja azokat az értékdilemmákat, melyek a tetteiért felelős lény, az ember sorsától elválaszthatatlanok. Megismertet a helyes magatartás és a jó döntés vezérelveiről, az erények mibenlétéről folyó - civilizációnk történetével egyidős - disputában kiérlelt főbb álláspontokkal, értékelvekkel és érvelési módokkal.
Célok, feladatok
- Az erkölcsi érzék kiművelése, a saját magunk és a mások sorsáért viselt felelősség tudatosítása, a választási helyzetek elemzése.
- Az önálló tájékozódáshoz és a tudatos életvezetéshez szükséges jellemvonások, készségek és ismeretek fejlesztése.
- Elemi szintű jártasság elsajátítása az etikai gondolkodás alapkérdéseiben, fejlődésének főbb állomásait és a legfontosabb etikai érvelési módokat illetően.
- Az etikai álláspontok megvitatásának képessége, a saját meggyőződés kommunikálásához és a mások meggyőződésének megértéséhez, tiszteletéhez szükséges intellektuális képességek kifejlesztése.
- A civilizációnkban általánosan elfogadott etikai és életvezetési normák értelmének sokoldalú megvilágítása.
11. évfolyam
Évi óraszám: 18
Heti óraszám: 0,5
I. Az erkölcsi lény
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Én és te. 
A másik szerepe az öntudatos én kialakulásában. 
Az öntudat reflexivitása és nyitottsága. 
Önazonosság és önmegvalósítás a társas kapcsolatokban. 
Autonómia és egymásra utaltság. 
Összesen: 3 óra	A magunk és mások sorsáért viselt felelősség tudatosítása. 

Döntési szituációk elemzése 

Szövegelemzés	
II. Az erkölcsi cselekedet
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A szabadság értelmezése különféle bölcseleti iskolák felfogása szerint. A választás szabadsága és az ember felelőssége. A tetteinkért viselt felelősség és a mások sorsáért ránk háruló felelősség összefüggése. Szándék és következmény. Törvény és lelkiismeret. A szenvedés tapasztalata és magyarázatai. Az ember bűnössége és jóravalósága a keresztény hagyományban. Jó és rossz megkülönböztetésének képessége. Az erkölcsi törvénykezés egyetemesség igénye és a lehetséges jó életformák sokfélesége. Materiális és formális etikák. 
Összesen: 5 óra	Az önálló tájékozódáshoz és a tudatos életvezetéshez szükséges jellemvonások, készségek és ismeretek fejlesztése. 

Szövegelemzés. 

Feladatok, példák, erkölcsi dilemmák felismerésének és értelmezésének gyakoroltatására. 

Az irodalmi tanulmányok során megismert esetek feldolgozása.	
III. Az etika megalapozása
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A tekintélyelvű, természetjogi (teleologikus), kötelesség-, utilitárius, felelősség- és konszenzusetikák érvelési módjának alapjai és összefüggése, az etikai gondolkodás történetéből vett klasszikus példák alapján. 
Összesen: 2 óra	Elemi szintű jártasság elsajátítása az etikai gondolkodás alapkérdéseiben. 

Szövegelemzés.	
IV. Az erények és a jellem
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A jellem és az illem. Képességek és erények. Törekvés a jóra (a jó akarat).Önnevelés, önfegyelem. Erkölcsi alapértékek az európai civilizációban: a személyiség integritása, kényszermentesség, kölcsönösség, méltányosság, részvét, tisztelet, odaadás, a szenvedésokozás tilalma. 
Összesen: 5 óra	Az etikai álláspontok megvitatásának képessége, a saját meggyőződés kommunikálásához és a mások meggyőződésének megértéséhez, tiszteletéhez szükséges intellektuális képességek fejlesztése. 
Szövegelemzés. 

Irányított viták.	
V. Személy és erkölcs
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Életcélok és szükségletek. A jólét fogalma. Az élet minősége. A személyes kapcsolatok erkölcsi dilemmái. Családi kapcsolatok, házasélet, nemi erkölcs. Barátság, részvét, segítség. Munkaerkölcs. Etikus fogyasztás. Példakövetés, példaképek. 

Összesen: 3 óra	
Mindennapos élethelyzetek, döntési szituációk elemzése. 

Irányított vita. 

Szerepjáték.	
12. évfolyam
Évi óraszám: 16
Heti óraszám: 0,5
I. Társadalom és erkölcs
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Etikai közösség és társadalom. Erkölcs és jog eltérő illetékessége. Személyes elkötelezettség és tolerancia. Hazaszeretet. A társadalmi identitás szerkezete. Erkölcs és politika. Törvénytisztelet és a polgári engedetlenség iránti kötelesség. Társadalmi szolidaritás, társadalmi igazságosság. Etika és gazdaság 
Összesen: 6 óra.	A civilizációnkban általánosan elfogadott etikai és életvezetési normák sokoldalú megvilágítása. 

Szövegelemzés. 

A történelmi tanulmányok során megismert 
esetek feldolgozása etikai tartalmuk szerint. 

Mindennapos élethelyzetek, döntési szituációk 
elemzése.	
II. Vallás és erkölcs
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A kereszténység erkölcsi tanításának lényege. Az ó- és újszövetségi etika összefüggése. Az ember léthelyzete és felelőssége a keresztény egyházak és más világvallások felfogása szerint. A keresztény erkölcsi felfogás hatása az európai civilizáció fejlődésére. Valláserkölcs és világi etika viszonya. Az etika transzcendens megalapozásának igénye. 
Összesen: 6 óra	Az etikai gondolkodás és vallás viszonyának megértése. 

Szövegelemzés. 	
III. Korunk erkölcsi kihívásai
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A tudományos-technológiai fejlődés etikai dilemmái. A géntechnológiai, a születésszabályozás, a népességrobbanás, a modern orvoslás, az öregedés és az emberhez méltó halál erkölcsi kérdései. 
Összesen: 4 óra	Feladatok, példák az erkölcsi dilemmák felismerésének és értelmezésének gyakorlására. 

Irányított viták. 	
Követelmények
- A tanuló ismerje az etika alapfogalmainak jelentését. Tanulja meg felismerni az erkölcsi értékek konfliktusát mindennapos élethelyzetekben. Tudjon érvelni saját etikai meggyőződése mellett. Értse és értelmezze felelősségét a maga és a mások sorsáért, a földi élővilág jövőjéért.
Bevezetés
Ember a természetben című műveltségi területhez
JAVASOLT KERETTANTERVEK AZ EMBER A TERMÉSZETBEN MŰVELTSÉGI TERÜLETHEZ
Bevezetés
A „reáltantárgyak” tanításának fő erősségét mindig az jelentette, hogy tapasztalatokra, megfigyelésekre, kísérletekre, mérésekre, következtetésekre alapoztunk, és az így elért magas szakmai színvonal mellett olyan általános emberi készségeket, képességeket, tulajdonságokat, személyiségjegyeket is fejlesztettünk, amelyek elősegítették az emberek érvényesülését, boldogulását idehaza, de a világ bármely pontján is. Ezt a nemes hagyományt kell átmenteni az új körülmények közé és kiegészíteni az új helyzet által megkövetelt új feladatokkal.
A természettudományos ismeretek és gondolkodásmód iránti társadalmi igény a közelmúltban az élet sok területén gyengült. Ennek következtében a közoktatásban, és így az iskolákban is egyre inkább háttérbe szorult a reáltantárgyak tanításának lehetősége. Ez (ilyen arányban) azonban csak átmeneti jellegű lehet, mert nem jó, ha az emberek gondolkodásmódja - társadalmi méretekben - egyoldalú, hiszen ez nehezíti a tisztánlátást, károsan befolyásolja a tehetségek kibontakozását, a helyes pályaválasztást stb. Ugyanakkor az életszínvonal növekedéséhez, a civilizált élethez, a kultúra és a művészetek, valamint az egészséges élet és a sport finanszírozásához, a környezetvédelemhez stb., erős, korszerű, hatékony gazdaság kell. Ez pedig nem képzelhető el jól képzett, magas szintű természettudományos és technikai ismeretekkel rendelkező tervezők, irányítók, szakmunkások és racionálisan gondolkodó állampolgárok nélkül.
Alapgondolatok, rendezőelvek, célok, feladatok
A NAT és a középszintű érettségi követelmények által meghatározott feladataink sikeres teljesítéséhez, a kerettantervrendszerünk egészére vonatkozó alapgondolatok és rendezőelvek mellett célszerű kiemelni a műveltségi területünk sajátosságából adódó fontos szempontokat és egyéni hangsúlyokat is.
A természettudományok tanulásának-tanításának jelenlegi nehéz helyzetében az jelenthet megoldást, ha a kétszintű érettségi, a NAT és a kerettantervek bevezetésével járó új lehetőségeket okosan használjuk fel, pl.:
- Az alapóraszámok felhasználásánál a minden tanuló számára fontos, a későbbi élethivatástól független általános műveltség természettudományos részének megalapozását, és az ehhez jól illeszthető nevelési feladatokat tűzzük ki célul. (Az egyéni élethivatásokra, a közép- és emelt szintű érettségire történő felkészítésre ugyanis külön óraszám áll rendelkezésünkre.)
- Az általunk is befolyásolható tananyag mennyiségét és feldolgozásának mélységét a - tanulóink képességének megfelelően - a tanulhatóság keretei között tartjuk.
- Az eddig alkalmazott jó módszerek mellett (pl. tanulói és tanári kísérletek elvégzése, közös elemzése; a tanulók meglevő tapasztalataira, tudásrendszerére építés stb.) a mai körülményeknek megfelelő, az önálló tanulást irányító, segítő, új, hatékony módszereket is alkalmazunk.
- Tantárgyunkat fogalomrendszerében, szemléletében, a tanulás-tanítás időrendjében, a közös lényeghez kapcsolásában az iskolán belül is tudatosan összehangoljuk a többi tantárggyal.
A tanulók helyes (nemcsak természettudományos) szemlélet- és gondolkodásmódjának kialakítása szempontjából alapvető fontosságú, ha:
- Természettudományos bizonyítékokkal megmutatjuk, hogy az anyagi világ egységes, aminek a különféle tudományágak (tantárgyak) csak a különböző területeit, eltérő szempontok szerint, sajátos módszerekkel vizsgálják. A tantárgyak összehangolása ilyen szempontból is fontos.
- Elősegítjük, hogy a tanulók megismerjék a környezetükben, majd szélesebb körben található legfontosabb anyagokat, ezek „szerkezetét”, a növény- és állatfajtákat, ezek legjelentősebb tulajdonságait.
- Tudatosítjuk, hogy mind a társadalomban, mind az élő és élettelen természetben változás mindig kölcsönhatás közben jön létre, ezért előnyös, ha nem elkülönítve, hanem rendszerben szemlélve vizsgáljuk a természeti jelenségeket. Elhelyezzük az embert és az emberiséget, mint ennek a nagy rendszernek egy fontos elemét, és megmutatjuk a természet és az ember közötti sokrétű kölcsönhatásokat és az ezekből származó felelősségünket.
- Figyelünk arra, hogy a tanulók szűkebb és tágabb értelemben is tudjanak térben, időben tájékozódni.
- Arra törekszünk, hogy a természettudományos nevelés eredményeként a tanulókban kialakuljon olyan általános tudás, amely az élet hétköznapi folyamataiban, az állampolgári léttel összefüggő döntésekben biztonsággal használható.
Tanítványaink érdeklődésének felkeltése nélkül nem lehet sikeres sem oktató, sem nevelő munkánk, aminek egyik jelentős része a személyiségfejlesztés. Ezért:
- Törekedjünk arra, hogy tanítványainkban érdeklődést, kíváncsiságot keltsünk az élő és élettelen természet megismerése iránt, hogy e téren sikerélményük legyen, megszeressék a természettudományos tantárgyakat, mert csak így lehet eredményes a velük végzett közös munkánk a természet megismerésében, megszeretésében, a környezettudatos gondolkodásmód kialakulásában.
- Használjuk ki a természettudományok tanulásában levő kiváló lehetőségeket a megismerési, összehasonlítási, megkülönböztetési gondolkodási, absztrakciós, önálló tanulási, szervezési, tervezési, döntési stb. képességek fejlesztéséhez.
- A pozitív személyiségjegyek erősítésében használjuk fel mind a manipulatív, kísérleti, mind az értelmi, logikai feladatokat, mert azok érdeklődést, tartós figyelmet, türelmet, összpontosítást, objektív ítéletalkotást, mások véleményének figyelembe vételét, helyes önértékelést stb. kívánnak, és így fejlesztik azokat.
- Jussunk el addig, hogy tanulóink a tudásukat alkalmazni is tudják, lássák az elméletei tudás és a gyakorlat nélkülözhetetlen kapcsolatát.
Kiemelt fejlesztési feladataink
A NAT-ban az olvasható, hogy: „A kiemelt fejlesztési feladatok az iskolai oktatás valamennyi elemét áthatják, elősegítik a tantárgyközi kapcsolatok erősítését, a tanítás-tanulás szemléleti egységét, a tanulók személyiségének fejlődését.” Mindezek elemei azonban eltérő módon és eltérő hatékonysággal érvényesülhetnek a különféle tantárgyak területén.
A Hon- és népismeret megalapozását nem szabad csak egy „modultantárgyra” bízni. A természettudományos tantárgyaknak sajátos lehetőségük van ezen a területen is. Nemzeti kultúránk nagy múltú emlékeinek jelentős része a természettudományokhoz kötődik. A kiemelkedő tudósok és tudományos eredmények bemutatása mellet az egyszerű emberek kézműipari alkotásainak ismerete is része nemzeti kultúránknak, jól szemlélteti az egyes korokra jellemző életmódot és a fejlődést.
Az európai azonosságtudat kialakítását segítheti a természettudományok területén alkotó tudósaink és céh „legényeink” évszázados kapcsolatának, nem elhanyagolható kölcsönhatásának, az egymásra utaltságnak bemutatása Európával, sőt a világgal.
A környezeti nevelés legfontosabb területe a természettudományok tanítása, hiszen itt alakítható ki az olyan környezettudatos gondolkodásmód, amelyben szakmai ismeretre épül mind az egyénekben, mind a közösségekben kialakuló objektív szemléletmód és a problémák érzelmi megközelítése.
Az információs és kommunikációs kultúra elsajátítása lassan mindenkinél a boldogulás feltételévé válik. Ezért a közeljövőben már mindenkinek rendelkeznie kell azzal a képességgel, amely alkalmassá teszi az egyént az információ megtalálására, megértésére, szelektálására, elemzésére, értékelésére, felhasználására, közvetítésére stb. E képességek birtokában lehet ugyanis megszerezni a mai világ megismerését, megértését, a benne való eligazodást, a tanulást, az emberi kapcsolatokat, az együttműködést, a társadalmi érintkezést elősegítő információkat. Mindezen képességek elsajátítására kiváló lehetőségeket biztosít a természettudományos tantárgyak okos tanulása-tanítása.
A testi és lelki egészség tudatos, aktív cselekvésre épülő biztosítása elképzelhetetlen biológiai, kémiai, fizikai ismeretek nélkül.
A természettudományos tantárgyak tanulása sajátos módszereket igényel. Ennek elsajátítása nélkül szegényesebb és kevésbé hatékony lenne az emberek ismeretszerzése, még más, pl. a humán témák területén is.
A jelenlegi aránytalan pályaválasztási törekvések különösen szükségessé teszik, hogy a gazdasági élet termelői területének lehetőségeit is megismerjék a tanulók. Itt elsősorban a természettudományos tantárgyaknak van feladata és lehetősége.
Javaslat műveltségi területünk tantárgyi rendszerére
Műveltségi területünk céljainak és feladatainak megvalósítására - javaslataink alapján - többségében hagyományos tantárgyi keretek között kerül sor. A természetismeret tanítását - az 5. és 6. tanévben - azonban több változatban is felkínáljuk, összevont keretek között és külön tantárgyanként is. Így ezen a területen a következő kerettantervek kidolgozására került sor.
5. tanév: Természetismeret, ahol e téma:
- biológiai és földrajzi jellegű cél és feladatrendszerének egy tantárgyon belüli, heti 2 tanórás feldolgozására kelült sor, vagy
- külön heti 1 tanórás biológia és 1 tanórás földrajz tantárgyi keretek között végezhető el ez a munka.
- a Földünk és környezetünk műveltségi terület is két változatban került kidolgozásra.
6. tanév: Természetismeret:
- egy tantárgyként heti 3 tanórában tanítható, ha van megfelelő felkészültségű tanár (a biológia, földrajz, fizika, kémia alapismeretek összevonásával), vagy
- két külön tantárgyként, heti 2 órában biológiai, földrajzi alapismeretek, illetve heti 1 órában fizikai és kémiai alapismeretek címen feldolgozva.
- Itt is megjelenik a Föld, amelyen élünk változat.
7. és 8 tanévben: A biológia, fizika, kémia, önálló tantárgyként jelenik meg. A földrajra két változatban tettünk javaslatot.
9. tanév: A fizika, kémia és biológia tanterv a gimnáziumok számára készült. A Földünk és környezetünk műveltségi terület feldolgozására itt is két változatban készítettünk kerettantervet.
10. tanév: A biológia, fizika és kémia önálló tantárgyként (a gimnáziumok és a fizika, kémia igényes szakközépiskolák számára) jelenik meg. Földrajzból itt is két változatban készítettünk kerettantervet.
11. tanév: A biológia és fizika önálló tantárgyként került feldolgozásra, illetve minden tantárgy mindkét szintű érettségijére történő felkészítéséhez 1,5 - 3 órában készítettünk kerettantervet.
12. tanév: Biológia önálló tantárgyként és minden tantárgy mindkét-szintű érettségiére történő felkészítéséhez heti 1,5- 3 órában készítettünk kerettantervet.
Biológia és egészségtan
10-12. évfolyam
Bevezetés
Talán egyetlen más természettudományos tantárgynak sincs olyan széles vizsgálódási területe, mint a biológiának: nagyságrendileg az elektronoktól a bioszféráig terjed és időben napjainktól több, mint három és fél milliárd évvel régebbre, az élő anyag kialakulásáig nyúlik vissza. A biológia tudományának szinte minden részterülete - redukált formában ugyan, de - része a tantárgynak (például ökológia, sejttan, biokémia, genetika, etológia, stb.). Az új, igazolt tudományos eredmények gyorsan gyarapodnak, és megjelennek tantervekben, beépülnek a tankönyveken keresztül a mindennapi munkába.
A jelenlegi társadalmi elvárások két nagy területe érinti a biológiatanítás tartalmát. Az egyik az egészség-betegség, azaz a harmónia a belső környezetben, a másik a fenntartható fejlődés-környezet kapcsolata, másként az ember és külső környezetének harmóniája. Ezeket a kihívásokat kell megoldani úgy, hogy közben a gimnáziumi nevelő-oktató munka feladata az általános műveltség biztosítása mellett a felsőfokú tanulmányokra történő előkészítés is. A biológiatanítás célját általában a tanulók csökkenő motiváltsága mellett kell elérni. Az általános iskolában többé-kevésbé megszerzett ismeretekre, készségekre és képességekre építve kell megismertetni - és eközben megkedveltetni is - a tanulókkal az élő természet felépítésének és működésének legfontosabb törvényszerűségeit, tudatosítani az ember ép környezetének és egészségének elválaszthatatlan kapcsolatát, valamint - a többi tantárggyal együtt - kialakítani az új ismeretek önálló megszerzésének igényét. Mindezeket úgy kell megvalósítani, hogy lehetőség nyíljon - az érdeklődők számára - a másik cél, a továbbhaladáshoz szükséges készségek, képességek kialakítására is.
Értékelési elvek
A tanuló munkájának értékelése során meg kell vizsgálni:
- milyen mélységben sajátította el a biológia nyelvezetét;
- megszerezte-e a kellő ismereteket a természeti környezet jelenségeiről, folyamatairól, ezek törvényszerűségeiről;
- birtokába jutott-e az ismeretszerzés különböző folyamatainak, a tanulás, a megfigyelés, kísérlet, modellezés, kutatás területein;
- milyen mélységben alakult ki problémafelvető és megoldó képessége elméleti és gyakorlati területen;
- képes-e a szerzett tapasztalatok, ismeretek önálló rendszerezésére, csoportosítására, a felmerült problémák világos megfogalmazására, kifejtésére, demonstrálására;
- felismeri-e a tudományterület gyakorlati alkalmazásának fontosságát, lehetőségeit;
- képes-e megfogalmazni a természeti, a biológiai jelenségek ok-okozati összefüggéseit;
- felismeri-e az idő és tér szerepét a természeti környezet és természeti jelenségek kialakulásában, elhelyezkedésében, mindezek összefüggéseit, egymásra való hatásukat;
- ismeri-e a biológia fejlődését, kimagasló alakjainak munkásságát, a tudományterület helyét, szerepét az emberiségi művelődéstörténetében.
Az eredményes előrehaladás egyik fontos előfeltétele a tanulók tudásának folyamatos ellenőrzése és értékelése. A biológiaórákon értékeljük a tanulók
- szóbeli megnyilvánulását,
- írásbeli teljesítményét,
- manuális tevékenységét.
A szóbeli megnyilvánulások lehetnek
- feleletek,
- hozzászólások, képelemzések,
- a tananyag feldolgozását segítő jó kérdések, önálló gondolatok,
- kiselőadások stb.
Az írásbeli teljesítmények
- a tankönyv feladatainak megoldása,
- alkalomszerűen készített feladatlapok megoldása,
- feladatgyűjtemények válogatott feladatainak megoldása,
- különféle tesztek megoldása stb.
Manuális tevékenységek
- csoportosítás, rendszerezés, kísérletezés,
- Internethasználat,
- laboreszközök használata stb.
A tantárgy célja
A biológiatanítás célja: az általános iskolában megszerzett ismeretekre, készségekre és képességekre építve ismertesse meg a tanulókkal az élő természet legfontosabb törvényszerűségeit, tudatosítsa az ember ép környezetének és egészségének elválaszthatatlan kapcsolatát, helyezze el a tudományok rendszerében a biológia elsajátított ismereteit, egyúttal alakítsa ki az új ismeretek önálló megszerzésének igényét. A továbbtanulók számára teremtse meg a lehetőséget a felsőfokú oktatási intézménybe való kerüléshez szükséges eredményes felkészülésre. Mindezt úgy megvalósítani, hogy a tanulók érdeklődést felkeltse, a tanórák tartalmasak, érdekesnek, izgalmasnak találják az élőkörnyezetüket, a biológiát.
Fejlesztési feladatok
A fenti célokból a biológiát tanító pedagógusnak a következő feladatai adódnak:
- Bemutatni, hogy a különböző szerveződésű élőlényekben az egyes életműködések miféle módon valósulhatnak meg.
- Olyan természetszemléletet és biológiai műveltséget kialakítása, amelyben elfogadott az élőlények és az életközösségek változatossága, a biológiai sokféleség jelentősége.
- Rámutatni az életközösségek szerveződésében felismerhető lényeges összefüggésekre.
- Az élő és élettelen környezetet a dinamikusan változó ökológiai rendszerek részeként megismertetni.
- Áttekintő képet nyújtani a tulajdonságok kialakulásához szükséges információk öröklődéséről és az élővilág állandóságának és változékonyságának anyagi alapjairól.
- Természettudományos bizonyítékokkal alá támasztani az élővilág egységességét, egyúttal térben és időben elhelyezni az embert a földi élővilágban.
- Megismertetni a tanulókkal az emberi szervezet önfenntartó és önszabályozó folyamatait, amelyek lehetővé teszik a változó környezetben a test belső egyensúlyának fenntartását.
- Biztosítani az egészséges életmóddal kapcsolatos helyes alternatívák kiválasztásához szükséges tájékozottságot.
- A tevékenység során elősegíteni az emberek egymás közti, valamint az emberek és környezetük közötti együttélési szabályok megértését.
- Képessé tenni a tanulókat arra, hogy az ismeretek elsajátítása folyamán logikus összefüggésekben, rendszerekben gondolkodjanak és tudják használni a biológiai objektumokkal kapcsolatosan a természettudományos megismerési módszereket.
- Az életkori sajátságokkal összhangban levő tanulói vizsgálatok és természettudományos kísérletek szervezésével, középszintű ismeretterjesztő művek feldolgozásával kialakítani az önálló ismeretszerzés igényét.
- Elősegíteni az emberek egymás közti, valamint az emberek és környezetük közötti együttélési szabályok megértését.
- Rámutatni a biológia etikai és társadalmi, gazdasági kérdésekkel való kapcsolatára.
- Tudatosítani, hogy Földünk globális problémáinak megoldásában a biológia tudományának kiemelkedő jelentősége van, egyúttal a biológiai ismeretek birtokában minden embernek tennie kell.
- Az élet minden területén kialakítani a környezettudatos magatartást.
- A tantárgy körébe tartozó korszerű elméleti ismeretek nyújtása, az egészség-kultúra fejlesztése, a munkaképesség hosszú távú megőrzésének megtanulása.
- A többi pedagógussal együttműködve felkészíteni a diákokat az áltudományos gondolkodás felismerésére, kritikus fogadására és cáfolására.
- Csoportos tevékenységekkel fejleszteni az együttműködésre vonatkozó készségeket, és olyan magatartásmintát adni, mely segíti az emberek sokféleségének elfogadását.
- Érdeklődést kell kelteni a tanulókban a természet megfigyelésére, úgy, hogy közben a tanult eljárásokat, az elsajátított ismereteket tudatosan alkalmazzák és felhasználják.
- A pedagógus érje el, hogy a tanulók törekedjenek az egészséges életvitel, a prevenció, egészségmegőrzés legfontosabb ismereteinek elsajátítására és aktív megvalósítására, a test és lélek harmóniájának kialakítására, végül a családi élet értékes, kulturált megélésére.
- Kialakítani a tanulókban a szükséges készségeket, képességeket a fenntartható fejlődés biztosításához.
Ehhez szükséges, hogy a tanuló tapasztalati úton ismerje meg a környezetének legfontosabb élő és élettelen anyagait. Az idő és a természeti jelenségek megismerésével alakuljon ki összefüggő kép a földi élet múltbéli és jelenkori változásairól. Ismerje meg a Föld élőlényeinek, de a sejten belüli anyagoknak is térbeli elrendeződést, ezek egymásra hatását. Rendelkezzen megfelelő jártassággal a természettudományok megismerésében, lássa a biológia XXI. századi fejlődési lehetőségeit. A tanulmányok során a tanulók váljanak képessé arra, hogy az ismeretek elsajátítása folyamán logikus összefüggésekben gondolkodjanak és tudják használni a biológiai objektumokkal kapcsolatosan a természettudományos megismerési módszereket.
Az életkori sajátságoknak megfelelő tanulói vizsgálatok és természettudományos kísérletek szervezésével, ismeretterjesztő művek feldolgozásával alakuljon ki az önálló ismeretszerzés igénye. Váljon nyilvánvalóvá, hogy változó világunkban a biológiai ismeretek is állandóan bővülnek, ezek nyomon követése szükséges ahhoz, hogy a világ jelenségeit megértse. Ezáltal lesz képes a természeti és társadalmi folyamatokat a harmonikus fejlődés irányában befolyásolni.
Feltételek
A tananyag feldolgozásának hatékonyságát növeli, ha lehetőség van intézmények látogatására szaktantermi munkára (pl. kísérletezés), szakirodalmi búvárkodásra (pl. könyvtár, videotéka, Internethasználat).
A heti óraszám
Kerettantervi óraszám szerint
10. évfolyam: 1,5 óra
11. évfolyam: 2 óra
12. évfolyam: 2 óra
10. osztály
Belépő tevékenységformák
- A legjellegzetesebb élőlénycsoportok általános jellemzése.
- Az állatok és növények legfontosabb életfolyamatainak megnevezése és rövid ismertetése.
- A legismertebb élőlénycsoportok testfelépítési és életműködési jellemzőinek ismertetése ábrák, makettek segítségével.
- A különböző életfolyamatok lényegének kiemelése.
- Az élőlények testének fölépítése és életműködése közötti összefüggések felismerése, megfogalmazása.
- A legismertebb élőlénycsoportok tipikus képviselői testének, életműködéseinek összehasonlítása, a hasonlóságok és különbségek felismerése, megfogalmazása.
- A növények, a gombák és az állatok rendszertani elkülönítésének értelmezése az anyagcsere-folyamatok alapján.
- Tanulói kiselőadás készítése önálló témakutatással az élőlények szervezeti felépítésének és működésének összefüggéseiről.
- Fénymikroszkóp használata, a látómezőben lévő kép leírása, értelmezése tanári segítséggel.
- Egyszerű kísérletek önálló elvégzése, a tapasztalatok dokumentálása és értékelése.
- A többi természettudományos tantárgyban tanult ismeretek alkalmazása a biológiai jelenségek értelmezésében.
Cél
A biológia tantárgy tanításának a 10. évfolyamban az a célja, hogy a tanulók
- megismerjék az állatoknak és a növényeknek az emberétől eltérő testfelépítését,
- felismerjék az élőlények életműködéseinek közös vonásait,
- az életműködések alapján megértsék a növények és az állatok egymásrautaltságát,
- megbizonyosodjanak arról, hogy az élővilágban minden faj egyenértékű,
- elegendő ismerethez jussanak az élővilág evolúciójának feldolgozásához,
- az önálló ismeretszerzés igényének kialakítása,
- gyakorolják a kísérletező módszert.
Feltételek
- Tankönyv, feladatgyűjtemény, tanmenet.
- Emelt óraszám esetén gyakorlatokat tartalmazó könyv.
- Kísérletező munkához felszerelt szaktanterem.
Óraszámok
Heti 1,5 óra - összesen 55 óra
Javasolt óraterv
	Összes 
óra	Gyakorlati óra	Összefoglaló óra	Ellenőrző 
óra	
Alapfogalmak, vírusok, prokarioták	7		1	1	
Az alacsonyabbrendű eukarióták	7	1	1	1	
Az állatok teste és életműködései	16	2	1	1	
Az állatok viselkedése	5		1	1	
A növények teste és életműködései	13	1	1	1	
A gombák teste és életműködései	5	2	1	1	
Év végi összefoglalás	2		2		
Összesen:	55	6	8	6	

Tananyag	Fejlesztési feladatok	
Alapfogalmak, vírusok, prokarióták (7 óra) 
Alapfogalmak - rendszerezés, szerveződés. A biológia kutatása - gyakorlati óra/kiselőadások. A vírusok. A vírusok életciklusa és jelentősége. A prokarióta élőlények. A prokarióta sejtek felépítése. Autotróf és heterotróf baktériumok. A kékbaktériumok. A baktériumok és a kékbaktériumok jelentősége.	A biológia nyelvezetének alapvető fogalmainak kialakítása. A felépítés és a működés összefüggése. Az anyagcsere szerepe az elterjedésben. A biológiai vizsgálatok menetének megismertetése.	
Alacsonyabbrendű eukarióták (7 óra) 
Az alacsonyabbrendű eukarióták kialakulása, általános jellemzői. Vázuk, mozgásuk, táplálkozásuk, kiválasztásuk, szaporodásuk legfontosabb jellemzői. Rendszerezésük. Az alacsonyabbrendű eukarióták jelentősége.	Feltárni a sejtes szerveződés jelentőségét az élővilágban. Láttatni az alacsonyabbrendű eukarióták elkülönítésének szükségességét. Megismertetni a biológiai szerveződés típusait. Megértetni az állati és a növényi jellegek közötti különbségeket.	
Az állatok testének felépítése, életműködései és a legfontosabb törzsei (16 óra) 
Az állatok szerveződési szintjei. Az állati sejt. Az állatok szövetei. Az állatok, mint heterotróf élőlények. Az önfenntartó életműködések összefüggése. A fajfenntartás és az egyedfejlődés az állatvilágban. A szivacsok és a csalánozók. A férgek törzsei, a gyűrűsférgek. A puhatestűek törzse: a csigák, a kagylók és a fejlábúak osztálya. Az ízeltlábúak törzse: a rovarok, a rákok és a pókszabásúak osztálya. A gerincesek törzsének általános jellemzői. A porcos és a csontos halak, a kétéltűek, a hüllők, madarak és az emlősök 
A szövetek vizsgálata. Állatismeret.	A mikroszkóp használata a szövetek vizsgálata, felismerése során. Meg- és felismertetni a típusállatok legfontosabb képviselőit. Elsajátítani az állatok legfontosabb szerveinek felépítését és azok működését. Megértetni az állatban kialakuló szervek megjelenésének és az állat életkörülményeinek összefüggését. A rendszerezőképesség fejlesztése.	
Az állatok viselkedése (5 óra) 
Az állatok öröklött és tanult magatartása. Az állatok társas viselkedése, kommunikációja. Az állatok szexuális viselkedése, az ivadékgondozás különböző formái.	Egyéni megfigyelések, tapasztalatok felhasználásával megismerni az állati viselkedés alapjait. Azonosságok és különbségek keresése az állati és az emberi viselkedés között.	
A növények teste és életműködései (13 óra) 
Az autotróf anyagcsere. Az autotróf és heterotróf anyagcsere összehasonlítása. Telepes növények. A mohák teste és anyagforgalma. A növényi szövetek típusai, jellemzői, funkciói. A szövetes növények testfelépítése, a növények szervei. A növények táplálkozása: a gyökér és a hajtás szerepe. Gázcsere és párologtatás. A növényi légzés. Anyagszállítás: a szállítónyalábok felépítése és működése. A raktározásra módosult szervek különféle formái. A növényi kiválasztás formái. A szövetes növények mozgásai, a növényi hormonok. A szövetes növények szaporodása. A zárvatermők szaporítószervének felépítése. Az ivaros és ivartalan szaporodási módok, ezek jellemzői. A zárvatermők egyedfejlődése. 
Növényhatározás.	A mikroszkóp használatának fejlesztése. Az élővilág szerveződésének azonosságának bemutatása a növények és az állatok felépítésének összehasonlításán keresztül. Megláttatni a növényi szervezet felépítésének a működésre gyakorolt következményét. A természettudományos megismerés egyes lépéseinek megismertetése a növények élettani jellegzetességein keresztül. Megértetni a szaporodási típusok szerepét az fajok fennmaradásában. A jellegzetes növénytípusok megismerése.	
A gombák teste és életműködései (5 óra) 
A gombák jellemzői. A gombák testfelépítésének sajátosságai. A gombák életműködésének sajátosságai, életmódja. A gombák gyakorlati jelentősége, kölcsönhatások növényekkel és állatokkal. 
A legfontosabb ehető és mérgező gombák felismerése.	A gombák és a zuzmók sajátságainak megismertetése, a bioszférában betöltött szerepük hangsúlyozása. 
Feltárni az élőhely, az életmód és a szervezet közötti oksági összefüggéseket. A gombafogyasztás szabályai.	
Év végi összefoglalás (2 óra)	Összefoglalni a tanultakat, értékelni a teljesítményeket.	
Év végi Követelmények
- Ismerjék az élővilág rendszerezésének és szerveződésének alapvető szabályszerűségeit.
- Ismerjék az élőlények legfontosabb csoportjaira jellemző testszerveződési formákat.
- Legyenek képesek a különféle élőlények életműködéseinek lényegét kiemelni, és röviden megfogalmazni.
- Ismerjék fel, hogy ugyanazt az életműködést többféle testfelépítés is eredményezheti.
- Legyenek képesek az élőlényeket testszerveződésük és életműködéseik alapján összehasonlítani, csoportosítani.
- Legyenek képesek elkülöníteni az élőlények önfenntartó és fajfenntartó működését.
- Ismerjék az embrió fejlődésének és a különböző átalakulásos fejlődési módoknak a főbb szakaszait.
- Ismerjenek néhány példát az ivadékgondozás különféle formáira.
- Értsék a viselkedés biológiai alapjait.
- A testszerveződés és az anyagcsere-folyamatok alapján értsék, hogy a növények, a gombák és az állatok miért alkotnak külön országot az élőlények természetes rendszerében.
- Értsék az autotróf és heterotróf anyagcsere lényegét.
- Értsék meg, hogy a fotoszintézis folyamata miért alapvető a földi élővilág számára.
- Ismerjék a sejtek és szövetek legfontosabb jellemzőit.
- Tudjanak példákat mondani arra, hogy a szövetes növények a különféle életműködéseiket milyen testszerveződési formákkal valósítják meg.
- Ismerjék a zárvatermők szaporodásának, mag- és termésképzésének főbb szakaszait.
- Ismerjék a gombák legfontosabb jellemzőit.
- Legyenek képesek fiktív kísérleteket elvégezni, a változásokat észlelni és értelmezni.
- Szerezzenek gyakorlatot a mikroszkóp kezelésében és a látómezőben észlelt kép értelmezésében.
11. osztály
Belépő tevékenységformák
- A sejtek, a sejtalkotók felépítésének és működésének megismerése.
- A kémia és biológia tantárgyban tanult ismeretek összekapcsolása.
- Egyszerű sejtbiológiai vizsgálatok, kísérletek elvégzése, rendezett dokumentálása, értékelése.
- Az ember legfontosabb életműködéseinek ismerete és az életműködések közti kapcsolatok felfedezése.
- A sejtszintű és a szervezetszintű életfolyamatok között kapcsolat megismerése.
- Az emberi szervezet működésével kapcsolatos egyszerű megfigyelések, vizsgálatok elvégzése, dokumentálása, értékelése.
- A szabályozás szerepe az életműködésekben.
- Az egészséges életmód (a tudatos táplálkozás, a rendszeres testmozgás, testi és mentális egészségre káros anyagoktól való tartózkodás, stb.) fontosságának erősítése, az egészséget fenntartó magatartás szokásrendszerének tudatosítása.
- A betegség-megelőzés, a szűrővizsgálatok, a védőoltások egyéni és közösségi-társadalmi szükségességének belátása.
- Önálló anyaggyűjtés és előadások, vitafórumok tartása az egészséges életmód témakörében.
- Az emberi szexualitás biológiai és társadalmi-etikai megismerése.
- A felelősségteljes nemi magatartásra való törekvés kialakítása.
- Áltudományos és kereskedelmi célú sajtóanyagok kritikai elemzése.
Cél
A biológia tantárgy tanításának a 11. évfolyamban az a célja, hogy a tanulók:
- megismerjék a sejtek összetevőit és a sejtekben lejátszódó legfontosabb folyamatokat, értelmezzék ábrák és mikroszkópos felvételek segítségével,
- felismerjék a sejtalkotók felépítése és működése közötti szoros összefüggés, megértsék a sejtszintű és a szervezetszintű életfolyamatok között kapcsolatokat,
- egyszerű biokémiai vizsgálatok, kísérletek elvégezésével bővítsék ismereteiket, az eredményeket tudják rendezetten dokumentálni, oknyomozó módon értékelni,
- ismerjenek meg új, korszerű kísérleti módszereket,
- legyenek képesek kísérletekkel alátámasztani feltételezett oksági kapcsolatokat,
- megismerjék az ember legfontosabb életműködéseit és az életműködések közti kapcsolatokat,
- megértsék az egészséges életmód, a tudatos táplálkozás fontosságát, az egészségkárosító szokások egyéni és társadalmi hátrányait, a rendszeres testmozgás szükségességét,
- megismerjék az ember szexuális folyamatainak biológiai folyamatait és társadalmi-etikai kapcsolódásait, kialakuljon a felelősségteljes nemi magatartásuk,
- ismerjék a magyar lakosság egészségügyi mutatóit - elemezzék az adatok változásait, vonjanak le következtetéseket, tudjanak a rizikófaktorokról,
- lássák be a megelőzés szükségességét és legyenek tájékozottak a megelőzés gyakorlatáról,
- kritikusan értékeljék az ismeretszerzés adott folyamatát és eredményét,
- kialakítani a problémák vitákban való feltárásának és értékelésének, a saját álláspont formálásához szükséges feltételek megteremtésének készségét.
Feltételek
- Tankönyv, feladatgyűjtemény, tanmenet.
- Emelt óraszám esetén gyakorlatokat, feladatokat tartalmazó könyv.
- Kísérletező munkához felszerelt szaktanterem.
Óraszámok
Heti 2 óra - összesen 74 óra
Javasolt óraterv
	Összes 
óra	Egészségügyi ismeretek	Összefoglaló óra	Ellenőrző 
óra	
A sejtek kémiai felépítése	6		1	1	
A sejtek anyagcsere-folyamatai	7		1	1	
A szaporodás és öröklődés sejttani alapjai	8		1	1	
A szabályozás	15	1	2	1	
A keringési rendszer és immunitás	9	2	1	1	
A táplálkozás	6				
A légzés	3	1	1	1	
A kiválasztás	2				
A bőr és a mozgás	6	2	1	1	
Az ember szaporodása	6				
Egészségügyi ismeretek	4	4			
Év végi összefoglalás	2		2		
Összesen:	74	10	10	7	

Tananyag	Fejlesztési feladatok	
A sejtek felépítése (6 óra) 
A biogén elemek. A víz biológiai szempontból fontos tulajdonságai. A szénhidrátok, lipidek legfontosabb tulajdonságai. A fehérjék és nukleinsavak legfontosabb tulajdonságai, nukleotidok. A membránok, a színtestek, a mitokondrium és a sejtmag funkciója. 
A legegyszerűbb kimutatási reakciók bemutatása (a tananyag megadott helyén).	Az élő és az élettelen természet közös vonásainak megismertetése. A fizika, a kémia és a biológia kapcsolódási pontjainak láttatása. Az élet szervezettségének bemutatása. 
Elmélyíteni a kísérletezés módszerét. 	
A sejtek anyagcsere-folyamatai (7 óra) 
A sejtek anyagfelvétele és leadása, a passzív és aktív transzport jellemzői. Az anyagcsere áttekintése. Az enzimek, az enzimkatalízis. A felépítő és lebontó anyagcsere-folyamatok vázlata. A felépítő és lebontó folyamatok összefüggése. A sejtek energiaforgalma. A fotoszintézis, az erjedés és a biológiai oxidáció folyamatának lényege. 
Az anyagcsere-folyamatok zavarai (a tananyag megadott helyén).	A földi élet anyagi egységének megismertetése. A sejtszintű anyagcsere-folyamatok szerepe lényegének elsajátíttatása. A fotoszintézisnek a bioszférában jelentkező szerepének nyomatékosítása. Felhívni a figyelmet az anyagcsere zavarainak betegségeket eredményező hatására. A problémamegoldó gondolkodás fejlesztése fiktív kísérletek megoldásával.	
A szaporodás és öröklődés sejttani alapjai (8 óra) 
Az információ kódja és átírása, nukleinsav-szintézis. A gén és allél fogalma. A fehérjék szintézise. Az öröklődő információ megjelenésének kémiai alapjai: kódszótár. A kromoszómák, a kromoszómaszám. Haploid és diploid sejtek. Sejtciklus. A mitózis és a meiózis folyamata és biológiai jelentősége. A genetikai információ variálódása a meiózis és a megtermékenyítés során. A mutációk típusai és következményei. 
A mutagén hatások és ezek következményei.	Láttatni az élőlény sajátosságainak megjelenésének molekuláris alapjait. A tulajdonságok állandóságát és a változékonyságát biztosító tényezők megismertetése. Az élővilág egységes származásának molekuláris bizonyítékainak ismertetése. Megértetni a sejtosztódások egyes típusainak szerepét az élőlények egyed- és törzsfejlődésében. Felhívni a figyelmet a mutagének veszélyeire.	
Az idegi és hormonális szabályozás (15 óra) 
Az ember önfenntartó életműködései és ezek szabályozása. Szabályozás és vezérlés. Az idegsejtek felépítése, az idegszövet. A nyugalmi és akciós potenciál kialakulása. Az ingerület terjedése. A szinapszis. A reflexív elve. A külső és a belső környezet változásainak érzékelése. Az íz- és szagérzékelés. A szem felépítése és működése. A hallószerv felépítése és működése. Az egyensúly érzékelése. A bőr érző működése. Az érzékszervek védelme és betegségei. A környéki és a központi idegrendszer. A gerincvelő és az agy felépítése. Az idegrendszer szomatikus és vegetatív működése. Az idegrendszer működésével kapcsolatos egészségügyi ismeretek. A hormonális szabályozás alapelvei. A hipotalamusz-agyalapi mirigy rendszer. A pajzsmirigy, a mellékpajzsmirigy legfontosabb hormonjai és ezek hatása. A hasnyálmirigy, a mellékvese legfontosabb hormonjai és ezek hatása. 
Az ideg- és hormonrendszer betegségei (a tananyag megadott helyén is).	Megismertetni az ember szabályozó rendszerének felépítésének és működésének sejt- és szervezetszintű alapjait. Érzékeltetni a receptorok szerepét az élőlény fennmaradásában. Megértetni a szabályozó rendszerek szerepét az egyes működések összerendezésében. Ismertetni a leggyakoribb hibák következményeit. Felhívni a figyelmet az e rendszerek működését hátrányosan befolyásoló tényezők veszélyeire.	
A keringési rendszer és az immunitás (8 óra) 
A vér összetétele, alkotói. A vörösvérsejtek és a vérlemezkék funkciója. Az értípusok összehasonlítása, a hajszálerek működése. A szív szerkezete és működése, a nagy és a kis vérkör funkciója. A nyirokrendszer. A szív- és érrendszeri betegségek veszélyeztető tényezői és ezek megelőzése. 
Az immunrendszer funkciója. A fehérvérsejtek típusai, a sejtes és az antitestes immunitás lényege. A védőoltások. A vércsoportok. Az immunrendszerrel kapcsolatos alapvető egészségügyi ismeretek.	A testfolyadékok összetételének megismertetése a szervezetben betöltött szerepe szempontjából. Bemutatni a szív és az érrendszer felépítésének, és kórós elváltozásainak működést módosító hatását. Bemutatni a fizika törvényeinek megjelenését a keringési rendszerben. Láttatni a fehérvérsejtek szerepét a szervezet védekezésében. Kialakítani az allergének terjedésének csökkentésének igényét.	
A táplálkozás (7 óra) 
Az előbél szakaszai és ezek funkciói. Az emésztés lényege, a nyál, a gyomornedv, a hasnyál, az epe és a bélnedv funkciója az emésztésben. A középbél funkciója, a szerves és szervetlen anyagok felszívódása. A máj és a hasnyálmirigy. Az utóbél funkciói. A táplálkozással kapcsolatos mindennapi egészségügyi ismeretek.	A tápcsatorna működésén keresztül láttatni a korszerű táplálkozás alapjait. Megismertetni a májnak a szervezetszintű anyagcserében betöltött szerepét. 	
A légzés (3 óra) 
A légutak szakaszai és funkciói, a hangképzés. 
A tüdő felépítése, a gázcsere folyamata. A légzőmozgások. A légzőszervekkel kapcsolatos egészségügyi ismeretek.	Megmutatni a légzés szerepét a szervezet működésében. A légzőszerv felépítésén keresztül felhívni a figyelmet az egészséget károsító hatásokra.	
A kiválasztás (2 óra) 
A vese felépítése és működése. A húgyutak. A kiválasztószervekkel kapcsolatos egészségügyi ismeretek.	Bemutatni, miért nélkülözhetetlen a kiválasztás az élet számára.	
A bőr és a mozgás (6 óra) 
A bőr felépítése. A bőr részvétele a szervezet hőháztartásában. A csontok szerkezete és kapcsolódása. A csontváz fontosabb részei. Az izmok felépítése, funkciója és kapcsolódása a vázrendszerhez. A mozgási szervrendszer működésének szabályozása. Egészségügyi ismeretek. A bőr egészsége. A mindennapos testmozgás jelentősége.	Érzékeltetni a bőr szerepét a szervezet homeosztázisának megőrzésében. Felhívni a figyelmet a megfelelő testtartás és a rendszeres testmozgás jelentőségére a váz- és izomrendszer felépítésének és működésének tükrében.	
Az ember szaporodása (6 óra) 
A hím ivarszerv-rendszer felépítése és működése, hormonális szabályozása. A női ivarszerv-rendszer felépítése és működése. A ciklus hormonális szabályozása. Az emberi szexualitás. A fogamzásgátlás módjai. Az ember egyedfejlődése. Az egyedfejlődés testi és pszichés jellemzői. 
Egészségügyi ismeretek (a tananyag megadott helyén). 	Ismertetni az ivarszervek felépítésén és működésén keresztül az ember életében a nemiség szerepét, jelentőségét, egyúttal az ezzel járó felelősséget. Felhívni a figyelmet az egyedfejlődés egyes szakaszainak élettani és pszichikai jellegzetességére, különös tekintettel az ember viselkedésére.	
Egészségügyi ismeretek (4 óra) 
Egészségügyi alapismeretek, elsősegélynyújtás, az orvosi ellátás igénybevétele. Rizikófaktorok, civilizációs ártalmak, szenvedélybetegségek. A lelki egészség. Az utódvállalás, családtervezés, genetikai tanácsadás és terhesgondozás. Környezet-egészségtan, környezet-higiéné.	Láttatni az ember szervezetét veszélyeztető hatásokat, felhívni a figyelmet a tudatos magatartásra. 	
Év végi összefoglalás (2 óra)	Összefoglalni a tanultakat, értékelni a teljesítményeket.	
Év végi Követelmények
- Ismerjék a sejtalkotók felépítése és működése közötti összefüggést, tudjanak a sejtszintű és a szervezetszintű életfolyamatok között kapcsolatot teremteni.
- Legyenek képesek elvégezni egyszerű sejtbiológiai és élettani vizsgálatokat, kísérleteket, ezek eredményeit a célnak megfelelő módon rögzíteni és értelmezni.
- A biológiai jelenségek magyarázatakor használják helyesen a kémia tananyagában megismert fogalmakat.
- Legyenek képesek felosztani az idegrendszert morfológiai és működési szempontból részekre és az egyes részek működésének lényegét kiemelni.
- Sorolják fel a hormontermelő mirigyeket és tudják ezek hormonjainak legfőbb hatásait.
- Áttekintően ismerjék, hogy az egyes szervrendszerek működését, a fontosabb élettani jellemzőket mi, és hogyan szabályozza. Tudjanak megadott témát ismereteik alkalmazásával elemezni, érvelni egy álláspont mellett, grafikonról értékelni annak biológiai tartalmát.
- Értsék meg és fogadják el, hogy az ember szexualitása nem pusztán biológiai folyamat, legyenek képesek felelősségteljes nemi magatartásra.
- Ismerjék az emberi életszakaszok főbb testi, lelki és viselkedésbeli jellemzőit.
- Értelmezzék az egészség megőrzését az élettelen és élő környezettel való kiegyensúlyozott együttélés eredményeként, a betegséget ennek az összhang megbomlásaként.
- Ismerjék fel az egészséget biztosító, erősítő értékeket.
12. osztály
Belépő tevékenységformák
- Az öröklődés lényegének megismerése.
- Annak belátása, hogy az élőlények és az élővilág állandó változása szükségszerű és természetes folyamat.
- Annak felismerése, hogy az örökítő anyag változatosságának csökkenése veszélyes a földi élet számára.
- A természet- és környezetvédelem fontosságát bizonyító önálló kiselőadások tartása.
- Érvelés a természetvédelmi területek fontossága mellett és a környezetszennyező, környezetpusztító tevékenységek ellen.
- Az ökoszisztémák felépítési és működési szabályainak értelmezése.
- Az életközösségek anyag- és energiaforgalmának önálló ismertetése vázlatrajzok, folyamatábrák segítségével.
- Élőlények és élőhelyük megfigyelése, a tapasztalatok dokumentálása.
- A rendelkezésre álló nyomtatott és elektronikus információhordozók önálló használata a biológiai környezet minél több oldalról való és minél részletesebb megismeréséhez.
- Önálló tájékozódás az élővilág természetes rendszerében, annak elfogadása, hogy a fejlődéstörténeti rendszer a természetes rendszer.
- Az ember elhelyezése a földi élővilág rendszerében.
- A bioszférát, a földi környezetet veszélyeztető jelenségek felismerése, környezetkímélő társadalmi-gazdasági stratégiák, alternatívák megnevezése.
- Annak belátása, hogy csak az egyének és a közösségek tudatos környezetkímélő magatartása akadályozhatja meg az olyan emberi tevékenységeket, amelyek a földi környezetet szélsőséges mértékben változtatják, illetve a változásokat olyan mértékben felgyorsítják, amit az evolúció nem képes követni.
- A legfontosabb evolúciós események időrendjének áttekintése.
- Annak tudatosulása, hogy az ember evolúciója során kialakult eltérések nem értékükben különböznek; a biológiai és kulturális örökség az emberiség közös kincse, amelyhez minden embercsoport hozzájárult.
Cél
A biológia tantárgy tanításának a 12. évfolyamban az a célja, hogy a tanulók:
- legyenek képesek önállóan megfogalmazni az öröklődés lényegét,
- tudjanak egyszerű genetikai feladatokat megoldani,
- elemezzenek egyszerű ökológiai grafikonokat, ábrázolásokat, készítsenek maguk is ilyeneket,
- értelmezzék a táplálkozási hálózatok, életközösségek mennyiségi jellemzőinek vázlatos ábrázolásait,
- önállóan ismertessék az életközösségek sajátságait rajzok, folyamatábrák segítségével,
- Kialakuljon bennük a lakóhelyi környezet tipikus társulásainak ismerete, bővüljön fajismeretük,
- a magasabb szerveződési szintű rendszerek egyensúlyát befolyásoló tényezőit megismerjék, összehasonlítsák,
- megismerjenek különböző evolúciós elképzeléseket, ismereteiket alkalmazzák a vitákban,
- önállóan tájékozódjanak az élővilág természetes rendszerében, fogadják el, hogy a fejlődéstörténeti rendszer a természetes rendszer,
- tudják az embert elhelyezni a földi élővilágban, valamint a bioszféra folyamataiban és történetében,
- képesek legyenek belátni, hogy csak az egyének és a közösségek tudatos környezetkímélő magatartása akadályozhatja meg az olyan emberi tevékenységeket, amelyek a földi környezetet szélsőséges mértékben változtatják, illetve a változásokat olyan mértékben felgyorsítják, hogy az evolúció nem képes azt követni,
- ismerkedjenek meg a biotechnológia egyes eredményeivel és problémáival,
- fokozódjon érzékenységük a biológia problémái iránt, tudjon bioetikai kérdésekben helyes álláspontot képviselni, alakuljon ki vitakészségük.
Feltételek
- Tankönyv, feladatgyűjtemény, tanmenet.
- Emelt óraszám esetén gyakorlatokat tartalmazó könyv, genetika példatár.
- Kísérletező munkához felszerelt szaktanterem.
Óraszámok
Heti 2 óra - összesen 64 óra
Javasolt óraterv
	Összes 
óra	Gyakorlati óra	Összefoglaló óra	Ellenőrző 
óra	
A genetika alapjai	12	4	1		
A genetikai ismeretek gyakorlati vonatkozásai 	5	1	1	1	
A populációk és az életközösségek	4		1		
Az élettelen környezeti tényezők és ezek változásai 	6	1	1	1	
Ökológiai rendszerek 	8	1	1		
Természetes és mesterséges életközösségek 	5		1	1	
Az evolúció alapjai és bizonyítékai	4		1		
Az evolúció folyamata 	7		1	1	
Az ember evolúciója 	4		1		
A bioszféra jelene és jövője 	5		1		
Év végi összefoglalás 	4		4		
Összesen:	64	4	14	4	

Tananyag	Fejlesztési feladatok	
A genetika alapjai (12 óra) 
Egy gén által meghatározott tulajdonság öröklődése. A fenotípus és a genotípus. Az intermedier öröklésmenet. A domináns-recesszív öröklésmenet és a kodominancia. Egyes emberi tulajdonságok, betegségek öröklődése. Több tulajdonság egyidejű öröklődése. Független öröklődés. Gének kölcsönhatása a tulajdonság kialakításában. Kapcsolt öröklődés. A nem és a nemhez kapcsolt tulajdonságok öröklődése. Az emberi ivar kialakulása. A környezet hatása, a genetikai információ megnyilvánulásának korlátai. A mennyiségi jellegek kialakulása. 
Feladatok megoldása.	Megismertetni a kromoszómális öröklődés egyes típusait. Elsajátíttatni az egyszerűbb genetikai feladatok megoldási módszerét. 
Bemutatni az ivar genetikai meghatározását, a nemhez kötött öröklődés jellegzetességeit.	
A genetikai ismeretek gyakorlati vonatkozásai (5 óra) 
A genetikai kutatások jelentősége a mezőgazdaságban és a gyógyításban. Génerózió a növénytermesztésben és az állattenyésztésben. A genetikai eredmények és kutatások etikai kérdései (kiselőadások).	Láttatni a genetikai ismeretek előnyös voltát, ugyanakkor megvilágítani a genetikai ismeretek etikátlan felhasználásának veszélyeit. 	
A populációk és az életközösségek (4 óra) 
A populációk tulajdonságai és változásai. Ideális és valóságos populációk. Egyedszám, egyedsűrűség és ezek változása. Koreloszlás. Túlélési stratégiák. 	Kiemelni a környezet és az élőlény egymásra hatásának következményeit.	
Az élettelen környezeti tényezők és ezek változásai (6 óra) 
Az élettelen környezeti tényezők jellemzői. A víz, a levegő és a talaj védelme. Az élettelen környezeti tényezőknek az élővilágra gyakorolt hatása. Az élőlények tűrőképessége, szűk és tág tűrés. Feladatok megoldása.	Értelmezni a környezeti tényezők, az életfeltételek és az élőlények életmódja közötti összefüggéseket. Bemutatni a tűrőképesség hatását az élőlény elterjedésre.	
Ökológiai rendszerek (8 óra) 
Az életközösségek anyag- és energiaforgalma. Populáción belüli és populációk közötti kölcsönhatások. Táplálkozási kapcsolatok, táplálkozási hálózatok. Termelők, fogyasztók, lebontók. A különböző létfontosságú anyagok körforgása a természetben. Az emberi tevékenység következményei az anyagforgalomban. Az anyagforgalom és az energiaáramlás összefüggése, mennyiségi viszonyai az életközösségekben. Feladatok megoldása.	Az ökológia egyensúly megértetése, az ökoszisztémák anyag- és energiaforgalmának ember általi befolyásolásának hatásának vizsgálata. Az egyén és a közösség környezettudatos magatartásának alakítása.	
Természetes és mesterséges életközösségek (5 óra) 
Az életközösségek fogalma és jellemzői. A természetes életközösségek, mint önszabályozó rendszerek. Az élővilág sokféleségének fontossága. A monokultúrák előnyei és hátrányai.	A magasabb szerveződési szintek megismerése, egyensúlyuk kialakulásának alapjai. A fenntartható fejlődés lehető útjai, a környezettudatos magatartás nyomatékosítása.	
Az evolúció alapjai és bizonyítékai (4 óra) 
Az evolúció lényege. A legfontosabb evolúciós tényezők. Az evolúció elmélete: adaptív és nem adaptív folyamatok; a fajok kialakulása. Az evolúció bizonyítékai. Kormeghatározási módszerek.	Az evolúció mozgatórugóinak áttekintése. Ezek bizonyítékainak felhasználása a megismerésben. A fizika és a kémia ismereteinek alkalmazása a vizsgálatokban.	
Az evolúció folyamata (7 óra) 
Az élet keletkezésére vonatkozó elképzelések, a prebiológiai evolúció. A földi környezet lényeges változásainak összefüggése az élővilág evolúciójával. A prokariota és eukariota sejtek kialakulása. A többsejtűek kialakulása. A szárazföldi telepes és szövetes növények kialakulása. A virágos növények. A szövetes állatok kialakulása és evolúciója a tengerekben és a szárazföldön. A levegő meghódítása. A jelenkori élővilág kialakulása. 	Az élet feltételeinek összegzése. Az életkeletkezés tudományos elképzelései. A kémiai evolúció és a sejt kialakulása főbb lépéseinek megismertetése. Az evolúciós szemlélet kialakítása a növény és állatvilág törzsfejlődésének megismerése során.	
Az ember evolúciója (4 óra) 
A korai emberfélék evolúciója. A homo nemzetség evolúciója. A nagyrasszok kialakulása és a kulturális evolúció.	Megismertetni az evolúció szabályszerűségeinek az ember kialakulásában játszott szerepét. Az evolúciós pszichológia néhány állításával való ismerkedés.	
A bioszféra jelene és jövője (5 óra) 
A főtermék-központú, rövidtávra tekintő gazdálkodás. A humánökológia. Civilizációs hatások és ártalmak. A genetikai változatosság jelentősége. Az ember tevékenységének hatása a saját és a többi élőlény evolúciójára, a saját és környezete egészségére. A fejlődés alternatív lehetőségei. A bioszféra jövője. 	Az ego- és antropocentrikus világkép hibáinak bemutatása. Felhívni a figyelmet az ember környezetalakító hatásainak az evolúcióra gyakorolt hatására. Néhány bioetikai kérdés megvitatása.	
Év végi összefoglalás (4 óra)	Összefoglalni, a tanultakat, értékelni a teljesítményeket.	
Év végi Követelmények
- Tudja jellemezni az egyes öröklődési típusokat, ismerje az öröklődés törvényszerűségeit.
- Legyen képes egyszerűbb genetikai feladatokat megoldani.
- Tudjon érvelni a természetvédelmi területek fontossága mellett és a környezetszennyező, környezetpusztító magatartás ellen.
- Lássa meg az összefüggést a környezetében előforduló élőlények életmódja és a környezet napi, illetve évi változása között.
- Legyen képes táplálkozási hálózatok, életközösségek elemzésére.
- Legyen képes egyszerűbb biológiai problémákat önállóan megoldani.
- Értse meg, hogy az élőlények biológiai jellemzői anyagilag meghatározottak és az örökítő anyagban nem kódolt tulajdonságok nem fejleszthetők ki.
- Jusson el annak az elfogadásához, hogy az élőlények és az élővilág állandóan változnak.
- Ismerje a biológiai evolúció lényegét.
- Igényelje, hogy biológiai környezetét minél több oldalról, és minél részletesebben megismerje, használjon ehhez ismeretterjesztő folyóiratokat, könyveket, határozókat és egyéb információhordozókat.
- Lássa világosan, hogy az örökítő anyag változatosságának csökkenése a földi élet számára veszélyes, ez legyen természetvédő tevékenységének egyik mozgatója.
- Lássa be, hogy egyes emberi tevékenységek a földi környezetet szélsőséges mértékben változtatják, illetve a változásokat olyan mértékben felgyorsítják, amit az evolúció nem képes követni.
- Alakuljanak ki azok a képességek, ivódjanak be azok a készségek, melyek használatával képessé válik a folyamatos környezettudatos magatartásra, biztosítva ezzel a hétköznapi élet minden területén a fenntartható fejlődés lehetőségét.
Fizika
9-12. évfolyam
Bevezetés
A most alakuló modern, tudásalapú, erős gazdasági versenyre, politikai demokráciára, ugyanakkor a szolidaritásra, az emberi kapcsolatok humanitására épülő társadalmunkba történő beilleszkedés és a munkában való érvényesülés más szemléletmódot, más ismereteket, készségeket és képességeket kíván meg a társadalom minden tagjától, mint eddig. Napjainkban (és a jövőben még inkább) a társadalom, a gazdaság, a mindennapi élet magasabb általános műveltséget és elméletibb, de legalábbis minőségileg igényesebb szaktudást követel meg az emberektől. Ezeknek megszerzését, illetve megalapozását szolgálja a 18 éves korig tartó kötelező közoktatás, aminek vele járója az általános iskolák és az eltömegesedett középiskolák eddigi feladatainak megváltozása, új feladatok megjelenése, főként az „átlagpolgár” általános műveltségének megalapozása és az egyének élethivatásra történő felkészülése területén.
Ebben a változó helyzetben háttérbe szorult a természettudományok tanítása. Az elmúlt néhány évben a fizika tanulása és tanítása is alapvetően új helyzetbe került. Ennek vannak jól indokolható, előre mutató, a meglevő hibákat, feszültségeket csökkentő, tehát elfogadható okai, de vannak elfogadhatatlan, az új problémák többségét okozó túlzásai is (pl. jogász, közgazdás, hivatalnok „túltermelés” stb.). Ez utóbbi csökkentésére már megtörtént az első (nem kielégítő, de) biztató lépés a véglegesített NAT-ban.
A ma is helyes régi feladatok megtartása mellett az új igényeknek az iskolák úgy tudnak eleget tenni, ha az alapóraszámban csak a minden tanuló számára szükséges, a későbbi életpályától független kulcskompetenciákat, az általános műveltség alapjait, teljesíthető követelményszinten készítik elő, illetve biztosítják. Ezt minősítheti, zárhatja le a középszintű érettségi. Az emeltszintű érettségire, vagyis a továbbtanulásra, élethivatásra, a későbbi szakmára más, a tanulók által önként vállalt és az iskolában megszervezett (a közoktatási törvény 52 § (7) pontja által biztosított) keretek között kell felkészíteni.
Az indokolt változásokat tudomásul véve, kerettantervünkben igyekeztünk a hagyományos értékeket a szükséges mértékig megtartani, az új feladatokat beépíteni, és ugyanakkor mérsékelni a fizika tanulását, tanítását nehezítő aránytalanságokat.
Célok és feladatok
A NAT 2003 „Ember a természetben” című részében és a fizika érettségi követelményekben meghatározott célok és feladatok teljesítése érdekében kiemelt fontosságúnak tekintjük, hogy a fizika mindkét pedagógiai szakaszban történő tanulása és tanítása segítse elő a következőket:
- Olyan korszerű fizikai világkép kialakítását a tanulókban, amely: rendszerbe foglalja a mindennapi élethez, a termelői tevékenységhez szükséges kompetenciák alapvető elemeit, megalapozza a szándékot és az akarati tényezőket, a jövő tudatos tervezéséhez, az ember és környezete közötti harmonikus kölcsönhatás kialakításához, az életfeltételeket biztosító környezet megvédéséhez, és mindezekkel az emberiség jövőjének biztosításában való tudatos részvételhez.
- A tanulási technikák olyan - az életkornak megfelelő szintű - ismeretét és alkalmazását, amelyek képessé teszik a tanulókat arra, hogy akár önállóan is ismeretekhez juthassanak a természeti, technikai és társadalmi környezet folyamatairól, kölcsönhatásairól, változásairól.
- Tudatosítani, hogy a természeti folyamatok térben és időben zajlanak le, és így a fizika vizsgálódási területe a szemmel nem látható mikrovilág pillanatszerűen lezajló folyamatait éppúgy magába foglalja, mint a csillagrendszerek évmilliók alatt bekövetkezett változásait.
- A tanulók ismerjék meg a környezetükben előforduló legfontosabb anyagokat, azok két nagy csoportját (a részecskeszerkezetűt és a fizikai mezőket), ezek szerkezetét, alapvető tulajdonságait és jellemző mennyiségeit; térbeli, időbeli mozgásait, változásait; tudják az anyagokat összehasonlítani, csoportosítani, rendszerezni; legyenek képesek kapcsolatot teremteni az élő és élettelen természet között, a biológiában és a kémiában tanultakkal.
- Minden tanuló tájékozott legyen a fizika hagyományos ismereteiről és elemi, szemléletformáló szinten a modern fizika azon eredményeiről (atomenergia, elektromágneses sugarak, ősrobbanás, űrkutatás stb.), amelyek ma már közvetlenül vagy közvetve, de befolyásolják életünket.
- A fizika tanulás és tanítás különösen jó lehetőségeinek kihasználását a megfigyelő, kísérletező, összehasonlító, megkülönböztető, probléma felismerő, rendszerbe foglaló, szervező, tervező, gondolkodó, absztrakciós, önálló tanulási, cselekvési döntési, stb. képességek fejlesztéséhez, kialakításához, valamint a problémák megoldási módjának kiválasztásához.
- A pozitív személyiségjegyek erősítését mind a manipulatív, mind az értelmi, logikai feladatok elvégzésének segítségével, amelyek érdeklődést, tartós figyelmet, türelmet, összpontosítást, objektív ítéletalkotást, mások véleményének figyelembevételét, helyes önértékelést, stb. kívánnak meg és így fejlesztik azokat.
- Készségszinthez közelíteni az egyszerű kísérletek elvégzését, a kísérleti eredmények táblázatban, grafikonon történő rögzítését, a tapasztalatok kiértékelését, grafikonok elemzését. Megmutatni a kapcsolatot és a különbséget (1) az anyagok, testek, folyamatok, (2) azok tulajdonságai, valamint (3) az ezeket jellemző mennyiségek között.
- Ráépíteni a tanultakat a mindennapokban, az iskolai kísérletekben tapasztaltakra, így is segíteni a mindenki által használt technikai eszközök működésének megértését, a környezetvédelem problémáinak és az egyén ezzel kapcsolatos feladatainak felismerését.
- Mivel a fizika alaptudomány - hiszen saját rendszerezett fogalmai és önállóan kidolgozott alapelvei vannak, amit más tudományok átvesznek - a fizikaoktatás egyik legfontosabb feladata és célja az, hogy előkészítse, megalapozza a többi természettudomány és a technika tanulását.
- A fizika tanulás-tanítás társadalmi megbecsülését csak az erősítheti, ha az emberek széles körben felismerik a fizika tudásának társadalmi hasznosságát, eredményeinek nélkülözhetetlenségét mind a társadalom és gazdaság fejlődési folyamataiban, mind az egyének mindennapi életében. Így annak alkalmazni képes tudását, történetét, kiemelkedő alkotóinak (közöttük a magyaroknak) munkásságát az általános műveltség nélkülözhetetlen részének fogadják el.
Az időkeret a kerettanterv-rendszerünk általános bevezetőjének táblázataiban és az egyes tanévek kerettanterveiben találhatók meg.
Az értékelés alapgondolatai
Az értékelés leggyakoribb területei:
- Az önálló és közös tanulói tevékenységek (pl. megfigyelés, vizsgálódás, kísérletezés, mérés, felismerés, megállapítás, összehasonlítás, következtetés, elemzés stb.) megfigyelése alapján történő minősítés.
- Szóbeli feleltetés.
- Írásbeli munkák ellenőrzése és értékelése (pl. munkafüzet, munkalap, feladatlap, témaközi-, témazáró dolgozat stb.).
- Az egyéni (órán kívüli) adatgyűjtések, megfigyelések, „kutatások”, megbeszélése, minősítése.
Értékelési szempontok
A tanulók:
- Elsajátították-e a legfontosabb tényeket, fogalmakat, szabályokat, törvényeket? Tudnak-e válaszolni egyszerű ténykérdésekre?
- Felismerik-e a jelenségeket, változásokat, kölcsönhatásokat, kölcsönható partnereket, ezek kapcsolatát?
- Felismerik-e az azonosságot, a hasonlóságokat, különbözőségeket?
- Tudnak-e adott tulajdonságok alapján csoportosítani. Illetve a megadott csoportoknál felismerik-e a halmazképző fogalmakat, szempontokat?
- Miként tudnak megfigyeléseket, kísérleteket, méréseket irányítássál, később önállóan elvégezni, ezek eredményeit feljegyezni, tapasztalataikról, megállapításaikról beszámolni? Hogyan használják a szaknyelvet?
- Milyen szintű a feladatokat felismerő, megértő és megoldó képességük?
- Tudják-e ismereteiket, képességeiket alkalmazni? stb.
9. TANÉV: MECHANIKA
Célok és feladatok
- A köznapi életben, illetve a 6. és 7. osztályban megismert mechanikai jelenségek, kölcsönhatások, fogalmak, mennyiségek, törvények felelevenítése, bővítése, kiegészítése, pontosabbá és általánosabbá tétele, egy részük kvantitatív leírása. A rendszerező és az absztrakciós képesség erősítése.
- A fizika és a többi természettudományos tantárgy - 21. század által megkívánt szintű általános műveltséget megalapozó - tanulásának, tanításának előkészítése.
- A hagyományos és a modern fizika alapjainak, legfontosabb eredményeinek gondolkodást, szemléletet formáló, alkalmazni kész szintű ismerete.
- Az értelmes, hatékony, önállóságot biztosító és igénylő tanulási, ismeretszerzési módszerek megerősítése, célszerűségüknek elfogadtatása és alkalmazási szintre hozása.
- A tanulók megfigyelő, kísérletező, méréseket elvégző, következtető, rendszerező, általánosító képességének és gyakorlatának önálló, tervszerű, alkalmazni képessé tétele. A feladatmegoldó módszerek, célszerű szabályok tudatosítása, alkalmazásaik begyakorlása, jártasság szintre emelése.
- A fizika fejlődésének és a társadalmi, gazdasági igények kölcsönhatásának felismerése. A kiemelkedő eredményeket elérő fizikusok (közöttük sok magyar) életének, munkásságának bemutatása. Az országokat, világrészeket, nagy kultúrákat átívelő emberi összefogás hatásának szemléltetése a tudományos eredményekben.
Időkeret: 74 óra/év (2 óra/hét)
Fejezetek	Az új tananyag 
feldolgozása	Kísérletek, 
feladatok, gyakorlás	Összefoglalás, 
ellenőrzés, 
hiánypótlás	
I. A testek mozgása	10	2	3	
II. A tömeg és az erő	14	3	3	
III. Energia, munka	8	3	3	
IV. Mechanikai rezgések és hullámok	10	4	3	
Tanév végi összefoglalás	-	-	5	
Tartalék óra	-	-	3	
Az évi 74 óra felhasználása	42 (56,7%)	12 (16,3%)	20 (27%)	
I. A testek mozgása
Célok és feladatok
- Tudatosan építeni az eddig tanultakra, feleleveníteni a mozgások vizsgálatához nélkülözhetetlen fogalmakat (mozgás, viszonylagosság, vonatkoztatási rendszer, koordinátarendszer, anyagi pont, merev test, pálya, út, elmozdulás, sebesség). Tudatosítani a lényegkiemelés, a rendszerezés, kapcsolatok felismerésének fontosságát.
- Erősíteni, önálló felhasználásra alkalmassá tenni a viszonylagosság fogalmát, tudatosítani a vonatkozási és a koordinátarendszer megválasztásának szabadságát, megállapításaink érvényességi határát, a döntésekkel járó felelősséget, az ítéletalkotás megbízhatóságának fontosságát, és fejleszteni a gondolkodás folyamatának tervszerűségét, az absztrakciós képességet.
- Tudatosítani, bővíteni, egzaktabbá, ugyanakkor a gyakorlatban alkalmazhatóbbá tenni a mozgásokra vonatkozó ismereteket, kialakítani és feladatokban alkalmazni a sebesség, valamint a gyorsulás mennyiségi fogalmát, mértékegységeit. Megmutatni az ismeretek megszerzésének bővülő jellegét.
- Bemutatni, kísérletekkel, mérésekkel vizsgálni, kvalitatív és kvantitatív módon jellemezni a haladó, illetve a körmozgást. Erősíteni a tapasztalatokra, a kísérleti megfigyelésekre, elemzésekre épülő ismeretszerzés gyakorlatát, az absztrakciós képességet.
- Erősíteni az érdeklődést a fizika, általában a tudás iránti igényt, ezzel fejleszteni az akaraterőt, a fegyelmezettséget, a közös munkában való részvétel képességét és szándékát (pl. a kísérletek közös elemzése és a tanulói kísérletek elvégzése közben.).
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Alapfogalmak a mozgások vizsgálatához, jellemzésükhöz és leírásukhoz. 
- Egyenes vonalú egyenletes mozgás kísérleti vizsgálata. A sebesség fogalma. 

- A változó mozgás kísérleti vizsgálata és jellemzői. 

- A szabadon eső test mozgása. A függőleges és vízszintes hajítás. 

- Az egyenletes körmozgás kísérleti vizsgálata, „haladó” mozgásként való jellemzése, az egyenletes körmozgás gyorsulása. 

- Az egyenletes körmozgás és forgómozgás leírása szögjellemzőkkel. Kapcsolat a körmozgás kétféle leírása között. 	A szaknyelv fontosságának tudatosítása a pontos fogalmazás érdekében. Absztrakció. 

A kísérleti tapasztalat megfogalmazása, a jelenség jellegének, lényegének felismerése (pl. Δs (Δt) és mennyiségi jellemzése. Logikus gondolkodás. 
Kísérletek megfigyelése, a tapasztaltak megfogalmazása, az eredmények összehasonlítása az egyenletes mozgásnál tapasztaltakkal. Új mennyiségi fogalmak bevezetése, ezek gondolati „ritmusának” erősítése. Megfigyelés, összehasonlítás, megkülönböztetés. 
A már tanultak felismerése és alkalmazása új jelenségeknél. Az összetett jelenségek gondolati felbontása a már ismert egyszerűekre. A fantázia erősítése. A közismert tapasztalatok és az elméleti ismeretek összekapcsolása. 
Az anyagi pont elvonatkoztatás itteni céljának felismerése. A már ismert fogalmak új körülmények közötti alkalmazása. A szövegértés erősítése az egyenletes jelző elemzése révén. A vektor fogalmának mélyítése. 
Megkülönböztetés és összehasonlítás (pl. körmozgás, forgómozgás; haladó és forgómozgás). A jellemző mennyiségek alkalmazhatóságának érvényességi határát értelmezni. 	
Követelmények
A tanulók:
- értsék és tudják alkalmazni a helymeghatározásnál, valamint a mozgások vizsgálatánál a viszonylagosság fogalmát, a mozgások függetlenségének elvét.
- legyenek képesek kísérletre és megfigyelésre alapozva felismerni, jellemezni az egyenletes, az egyenletesen változó haladó mozgásokat kvalitatív, majd kvantitatív módon.
- ismerjék fel az egyenletes és az egyenletesen változó mozgásokat, tudják ezeket kvalitatívan és mennyiségileg is jellemezni.
- tudják alkalmazni az egyenletes mozgás sebességének, az átlag-, a pillanatnyi sebességnek, a sebességvektornak, az egyenletesen változó mozgás gyorsulásának fogalmát, valamint ezek meghatározási módját mind algebrai, mind grafikus úton; tudjanak ezekkel és a négyzetes úttörvénnyel kapcsolatos (másodfokú egyenlet megoldását nem igénylő) feladatokat megoldani. Legyen gyakorlatuk konkrét mozgások út-idő, sebesség-idő grafikonjának elkészítésében és elemzésében.
- ismerjék a nehézségi gyorsulást, és tudják azzal leírni a szabadesést mint egyenletesen változó mozgást; ismerjék fel kapcsolatát a függőleges és vízszintes hajítással, a mozgások szuperpozícióját.
- értsék és tudják alkalmazni a körmozgásnál a haladó mozgás kapcsán megismert mennyiségeket, valamint a körmozgás és a forgómozgás szögjellemzőit, tudjanak velük egyszerű feladatokat megoldani. Ismerjék fel és tudják jellemezni a periodikus mozgásokat.
- ismerjék fel a különbséget és a hasonlóságot az egyenes és a körpályán haladó anyagi pont mozgása, a haladó és a forgómozgás között; a körmozgásnál biztonsággal tudják alkalmazni a kétféle jellemző mennyiséget, értsék ezek kapcsolatát, tudják felhasználni az analógiát.
- szerezzenek jártasságot az egyszerűbb, majd az összetettebb kapcsolatok felismerését igénylő feladatok megoldásában.
- tudjanak mozgásokat jellemző grafikonokat készíteni, valamint ilyen grafikonokat elemezni; értsék a „számértékileg egyenlő” megfogalmazás fizikai tartalmát.
II. A tömeg és az erő
Célok és feladatok
- Az eddig megismert dinamikai fogalmak, törvények felelevenítése és közel egységes, alkalmazhatósági szintre hozása. Rendszerezés, lényegkiemelés.
- Értelmezzük a tehetetlenség fogalmát, a tehetetlenség törvényét és ennek kapcsolatát az inerciarendszer meghatározásával. Konkrét tapasztalatok általánosítása, az absztrakciós képesség erősítése.
- A mozgásállapot-változással járó kölcsönhatások kísérleti vizsgálata, a mozgás és a mozgásállapot megkülönböztetése. A lényeg felismerése és szakszerű megfogalmazása.
- A mozgásállapotnak és megváltozásának jellemzése lendülettel és lendületváltozással. A zárt rendszer szerepének kiemelése a lendület-megmaradás törvényének felismerésében. A logikus gondolkodás és az absztrakciós képesség erősítése.
- Fejleszteni a kölcsönhatások, az ok-okozati, valamint a függvénykapcsolatok felismerésének képességét, tudatosítani az ezek közötti kapcsolatot és különbséget.
- Az eddig - elsősorban sztatikai jelleggel - bevezetett tömeg és erő fogalom dinamikai értelmezése, és a két bevezetési mód összehangolása. A speciális és az általános érvényű megfogalmazások megkülönböztetése. A megállapítások érvényességi határának tudatosítása. A Newton-törvények megfogalmazása.
- Lehetőséget biztosítani az egyszerű hétköznapi jelenségek (pl. gyorsulás, lassulás, súrlódás, közegellenállás, egyensúly stb.) dinamikai értelmezésére.
- Megmutatni, hogy a nyugalom és az egyensúly két különböző fogalom, a nyugalom a mozgás (vonatkoztatási rendszer megválasztásától függő) kivételes esete, az egyensúly pedig speciális dinamikai feltételek között akár nyugalom, akár mozgás közben megvalósuló állapot.
- Fejleszteni a tanulók jártasságát a kísérletek és mérések elvégzésében, önállóságukat a következtetésekben, az absztrakciós képességüket (pl. a rugó, a kifejtett erőhatás és az ezt jellemző erő értelmezésével, megkülönböztetésével.)
- Megismertetni a dinamika területén alkotó kiemelkedő kutatókat (Galilei, Newton, Kopernikusz, Kepler, Eötvös Loránd) és az általuk elért eredményeket. Szemléltetni a modellalkotás szerepét a tudományok előrelépésében (geo- és heliocentrikus világkép), kiemelni az „égi és földi mechanika” egyesítésének jelentőségét a természettudományos szemléletmód fejlődésében.
- A dinamika területéről egyszerű kvalitatív és kvantitatív, illetve kinematikai, valamint dinamikai kérdéseket összekapcsoló feladatok megoldása.
- Annak felismertetése, hogy minél nagyobb egy adott test sebessége, annál nagyobb erő és/vagy annál több idő kell megállításához. Ennek a ténynek a közlekedésbiztonságban játszott szerepének kiemelése.
- Kapcsolatot teremteni a földrajzzal a Naprendszerről, a Földről, a bolygókról tanultak területén. Fizikai ismeretekkel bővíteni, pontosabbá tenni a környező világunkról alkotott képet.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- A tehetetlenség fogalma. Newton I. törvénye és az inerciarendszer. 
- A tömeg fogalma és mérése. 

- A sűrűség. 

- Lendület, lendület-megmaradás, zárt rendszer. 

- Erőhatás, erő. Newton II. és III. törvénye. 

- Több erőhatás együttes eredménye. 

- A vizsgált mozgások dinamikai feltétele. 

- Különféle erőhatások és következményeik. Az erőtörvények. 

- A gravitációs mező és jellemzése. A bolygók mozgása. Kepler törvények. Mesterséges égitestek. 

- A forgatónyomaték. Erőpár. 

- Merev testek egyensúlya. Tömegközéppont, súlypont. 
- Egyszerű gépek.	A köznapi és kísérleti tapasztalat általános megfogalmazása, absztrakció. 
Az ismert gondolatsor alkalmazása a fogalomalkotásra. Gyakorlati alkalmazás, mérés. 
Az anyag és a test megkülönböztetése. Feladatmegoldás erősítése. 
Fogalomalkotás hipotézis alapján deduktív módon és annak kísérleti ellenőrzése. Absztrakció. 
Fogalomalkotás. A fogalmak fejleszthetőségének tudatosítása. A test, tulajdonság, mennyiség kapcsolatának erősítése. 
Általánosítás, logikus gondolkodás, absztrakció, gyakorlati alkalmazás. 
A kölcsönhatások, a feltételek, a különbözőségek felismerése. Az ismeretek sajátos rendszerbe foglalása. 
Az erőfogalom más irányú megközelítése. Az azonosságok és különbözőségek felismerése. Feladatmegoldó készség erősítése. 
A két anyagfajta létezésének erősítése. Egy ismeretkör történeti fejlődésének és időbeli elhelyezésének bemutatása. Az egymást váltó hipotézisek szerepének kiemelése a tudomány fejlődésében 
Az erőhatás többféle következményének felismertetése. Egy meglevő ismeretkör bővítése. A feltételek szerepe a jelenségeknél. 
Absztrakció, összehasonlítás, megkülönböztetés. 
Ismereteink gyakorlati alkalmazása és elhelyezése a történelmi korokban. Feladatok. 	
Követelmények
A tanulók:
- tudjanak különbséget tenni a mozgás és mozgásállapot, a vonatkoztatási- és koordinátarendszer, az inercia- és a gyorsuló rendszer között.
- ismerjék fel a mechanikai kölcsönhatásokat, a bennük résztvevő két vagy több partnert, és nevezzék meg azokat az erőket, amelyek ezeket a hatásokat jellemzik.
- tudják dinamikailag értelmezni és a gyakorlatban alkalmazni a tömeg, lendület, erő fogalmát, valamint mértékegységét.
- értsék a különbséget az egy kölcsönhatásban fellépő két erő és az egymás hatását kiegyenlítő két erő között. Tudatosan keressék az egy testet érő erőket és ezek eredőjét. Tegyenek különbséget ezek és a test által más testre kifejtett erők között. Legyenek képesek megfogalmazni és értelmezni a Newton-féle törvényeket.
- tudjanak e témakörben feladatokat megoldani, ismerjék fel a kinematika és dinamika kapcsolatát, legyenek képesek e két területet áthidaló feladatokat is megoldani.
- értsék, hogy az erő miért vektormennyiség, tudják az erővektorokat irányított szakaszként megadni és az egy síkban levő erővektorok eredőjét szerkesztéssel, speciális esetben számolással meghatározni.
- tudjanak különbséget tenni a gravitációs erő, a nehézségi erő és a súly között.
- ismerjék a különféle erőhatásokat, az azokat leíró erőtörvényeket; vegyék észre a különféle erőhatások következményeit, értsék meg azok közös jellegét, hogy mindegyik elsődlegesen mozgásállapot-változást hoz létre.
- értsék, szóban és a matematika segítségével is tudják megfogalmazni a különféle mozgások dinamikai feltételét.
- tudják, hogy az erőhatás a testeknek nemcsak a haladó mozgását, hanem megfelelő feltételek között a forgásállapotát is képes megváltoztatni; értsék és tudják a (rögzített tengelyen levő testet érő) erők forgatónyomatékának fogalmát, kiszámítási módját, ennek érvényességi határát, mértékegységét és ezek szükségességét az erőhatás forgásállapot-változtató képességének jellemzésében; a forgatónyomaték előjelének szerepét a rögzített tengelyen forgó test forgásállapot-változásának jellemzésében.
- értsék és a matematika „nyelvén” fel is tudják írni a rögzített tengelyre erősített merev test forgási egyensúlyának feltételét, ezt tudják alkalmazni egyszerű esetekben, pl. az emelő típusú egyszerű gépeknél.
- ismerjék a tömegközéppont és súlypont fogalmát, kapcsolatát, a köztük levő eltérést; a két pont absztrakciós jellegét és felhasználásuk lehetőségét.
- tudják szemléletesen leírni, néhány adattal jellemezni a Naprendszert és Kepler törvényeivel a bolygók mozgását; tudjanak magyarázatot adni arra, hogy a bolygók tehetetlenségük ellenére miért maradnak a Nap körül; rendelkezzenek néhány alapvető ismerettel a mesterséges égitestekről.
- ismerkedjenek meg néhány fizikatörténeti érdekességgel, a fizikusok személyiségének és munkásságának példamutató erejével.
III. Energia, munka
Célok és feladatok
- Az energiáról és a munkáról eddig megtanult ismeretek felelevenítése, rendszerezése és egységes, alkalmazhatósági szintre emelése.
- Az energia és a munka fogalmának bővítése, annak tudatosítása, hogy a munka az energiaváltozás egyik fajtája.
- Alkalmazni képes tudássá formálni az energia és az energiaváltozás fogalmát; bemutatni szerepét az állapot, illetve az állapotváltozás mennyiségi jellemzésében; egyre több területen történő felismeréssel erősíteni az energia-megmaradás törvényét és a zárt rendszeren belüli érvényességi határát, alkalmazhatóságát (pl. a mechanikai energia fogalmának kialakítása közben).
- Jártasságot szerezni a különféle energiafajták értelmezésében és kiszámításában; a munkatétel alkalmazásában és az alkalmazhatóság feltételeinek felismerésében.
- A kísérletező, mérő, megfigyelő, összehasonlító képesség erősítése; igény támasztása a közös lényeg tudatos keresésére és megfogalmazására.
- A rendszerben gondolkozás, a logikai és absztrakciós képesség fejlesztése a külső ismérvek alapján leírható jelenségek (pl. súrlódás) értelmezésének közvetlenül nem észlelhető okra történő visszavezetése által.
- Kiemelni a „megmaradó” mennyiségek szerepét és jelentőségét az energiaváltozással járó folyamatok vizsgálatánál, valamint a megmaradó mennyiségek kapcsolatát zárt rendszerben lezajló kölcsönhatásokkal.
- Felhívni a figyelmet arra, hogy a testek állapota egyetlen külső hatásra is sok szempontból megváltozhat. Ezek az egyidejű változások függvényekkel kifejezhető kapcsolatban vannak ugyan egymással (pl. W = ΔEm), de nem okai egymásnak.
- Az elmélet és az adott kor köznapi gyakorlatának összekapcsolásával bemutatni és erősíteni a fizikusok (pl. Joule, Watt) munkájának, a tudományos eredményeinek, valamint az egyéni tudásnak a jelentőségét, személyes és társadalmi hasznosságát.
- Felhívni a figyelmet az „energiatakarékosság” jelentőségére a környezetvédelemben (pl. a hatásfok tárgyalásánál).
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Energia, energiaváltozás. A munka és kiszámítása. 

- Az emelési, súrlódási, feszítési és gyorsítási munka. 

- Mozgási energia, munkatétel. 

- Mechanikai energia és megmaradásának tétele. 

- Teljesítmény, hatásfok.	A tudomány és az egyéni tudás fejlődésének tudatosítása. A rendszerben gondolkodás és az absztrakciós képesség erősítése. 
Az ismeretek, gondolatok matematikai megfogalmazásának bemutatása és felhasználása folyamatok mennyiségi jellemzésében. Feladatmegoldások. 
Az állapot és állapotváltozás jellemzése energiával, illetve energiaváltozással. Absztrakció. 
Azonosság és különbözőség felismerése, és ez alapján történő csoportosítás. A rendszerben gondolkodás erősítése. 
A különböző szempontú jellemzés fontosságának tudatosítása. Az „energiatakarékosság” környezetvédelmi jelentőségének kiemelése.	
Követelmények
A tanulók :
- ismerjék az energiát, mint olyan (előjeles) skalár mennyiséget, amellyel a testek állapotát, változtató képesség szempontjából lehet jellemezni.
- tudják, hogy a testek energiaváltozásának két alapvető módja van: az egyik, amikor a test mozgásállapotában jön létre változás (munkavégzés), a másik, amikor a test részecskéinek rendezetlen mozgása változik meg (pl. termikus kölcsönhatás, hősugárzás stb.).
- értsék a munkavégzés és a munka fogalmakat, szerezzenek jártasságot a munka kiszámításában az állandó erő és az irányába történő elmozdulás, valamint az állandó erő hatásvonalának és a pálya egyenesének metszése esetében is, tudják, hogy mikor negatív és mikor pozitív a munka. Ismerje fel a munka kiszámításának lehetőségét az F-s diagramon.
- értsék és tudják, hogy az energiának, az energiaváltozásoknak, és így a munkának is ugyanaz a mértékegysége.
- legyenek képesek a mozgási energia értelmezésére, kiszámítására, a munkatétel alkalmazására feladatokban is.
- értsék, hogy a rugó energiaváltozása és a feszítési munka között milyen kapcsolat van; miért célszerű és lehetséges a rugalmas energia mérőszámát úgy kiszámítani, mint az erő-út grafikon alatti megfelelő terület mérőszámát; tudjanak különbséget tenni a számérték egyenlet és a mennyiség egyenlet között.
- tudják kiszámítani az emelési munkát, értsék milyen kapcsolata van annak a magassági (másként helyzeti) energiával; valójában mi az a két kölcsönhatás amiben a test egyenletes emelés közben részt vesz; értsék, hogy valójában mihez köthető birtokviszonnyal a magassági energia.
- ismerjék a mechanikai energia fogalmát, megmaradási tételét és annak érvényességi határait.
- legyenek tisztában a teljesítmény és a hatásfok fogalmával, azok szerepével, az energiaváltozással járó folyamatok jellemzésében; az energiatakarékosság jelentőségével gazdasági és környezetvédelmi szempontból.
- tudjanak energiaváltozással kapcsolatos feladatokat megoldani, olyanokat is, amelyek kapcsolódnak a kinematikában és dinamikában tanultakhoz, ezzel mintegy rendszerbe foglalni a 9. tanévben eddig tanultakat.
IV. Mechanikai rezgések és hullámok
Célok és feladatok
- Harmonikus rezgések és hullámok kísérleti vizsgálata, leírása jellemző mennyiségekkel (trigonometria nélküli). Tudatosítani a fizikai jelenségek lényegét bemutató, egyszerű, érthető, de mégis pontos kvalitatív értelmezés lehetőségét is.
- Összehasonlítani az egyenletes körmozgást és a harmonikus rezgőmozgást végző agyagi pont vetületének mozgását. Következtetéseket levonni a megfigyelésekből és a körmozgásra vonatkozó eddigi ismeretekből. Eljutni a rezgésidő kiszámításához.
- Kísérletek alapján megvizsgálni a rezgést befolyásoló külső hatásokat és azok következményét. Erősíteni a kölcsönhatás fogalmát.
- Megmutatni a rezgések (lengések) és hullámok sokféleségét, fontosságát az élet minden területén. Erősíteni az összehasonlítás, a csoportosítás, rendszerezés, rendszerbe foglalás képességét (pl. a hullámfajták ismertető jegyeinek vizsgálatánál).
- Tudatosítani, hogy a növekedés, csökkenés, általában a változás nemcsak egyenletes lehet, nemcsak lineáris függvénykapcsolattal írható le, hanem másként is.
- Előkészíteni az elektromágneses rezgések és hullámok tárgyalását a mechanikai rezgések és hullámok kísérletekkel láthatóvá tett, szemléletes tárgyalásával, valamint az itt szerzett ismeretek általánosításával.
- Bemutatni és kapcsolatot teremteni egy jelenség különféle szemlélése között, megmutatni a fizika és a hang, valamint a zene kapcsolatát. Felhívni a figyelmet a hangártalom következményeire és az ellene történő védekezés lehetőségeire.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- A mechanikai rezgések kísérleti vizsgálata és jellemzői. 

- A harmonikus rezgés dinamikai feltétele. A rezgő rendszer energiája. 
- A fonálinga mint forgási rezgést végző anyagi pont 

- A rezgést befolyásoló hatások és következményeik. 

- Mechanikai hullámok kísérleti vizsgálata és jellemzői. 

- Hullámok viselkedése új közeg határán. 
- Hullámok találkozása. Interferencia. Állóhullámok. 

- A hanghullámok és jellemzőik.	A megfigyelő képesség erősítése. Azonosság és különbözőség felismerése. Egy tulajdonság többféle jellemzése (T; f). A mennyiség szerepének erősítése. 
Dedukció alkalmazása és a kísérleti ellenőrzés szerepe. A megismerési módszerek szerepe. 
Kísérleti tapasztalat általánosítása. Ismeret új körülmények közötti alkalmazása. A hasonlóság felismerése. Modellalkotás. Absztrakció. 
A kölcsönhatások és a változások kapcsolatának bemutatása. Elmélet szerepe a gyakorlatban. 
A változás térbeli és időbeli terjedésének szemléltetése. A tulajdonság és a mennyiség megkülönböztetése és összekapcsolása. 
Az anyagok és kölcsönhatások sokféleségének tudatosítása. 
A jelenségek egyedi tulajdonságainak kiemelése, gyakorlati alkalmazása. Összehasonlítás, megkülönböztetés. 
Az általánosan igaz ismeretek alkalmazása konkrét esetekre. A gyakorlat és az elmélet kapcsolata.	
Követelmények
A tanulók:
- ismerjék fel és tudják kvalitatív, majd kvantitatív módon jellemezni a rezgéseket, vegyék észre, hogy a rezgés időben periodikus mozgás, változás.
- tudják értelmezni, felismerni a harmonikus rezgőmozgásokat és a rezgéseket jellemző mennyiségeket (T; f; A; y), kapcsolatukat az egyenletes körmozgással; tudják ezeket a mennyiségeket alkalmazni és a rezgésidőt kiszámítani.
- a rugalmas erő és az energiaviszonyok változásait vizsgálva ismerjék fel a rendszeren belüli energiaváltozásokat és az energia-megmaradás törvényének érvényesülését, a zárt rendszer alkalmazásához szükséges elhanyagolásokat; a külső hatások következményeit a rezgő test mozgására (csillapodás, csatolt rezgés, rezonancia), tudják mindennapi példák alapján megmagyarázni ezek káros illetve hasznos voltát.
- tudják értelmezni az ingamozgást, ismerjék fel hasonlóságát és különbözőségét a rezgőmozgással; tudják mennyiségekkel is jellemezni a fonálingát (l; T; f); ismerjék és tudják alkalmazni a fonálinga lengésidő képletét; vegyék észre a lengésidő állandóságának feltételeit és kapcsolatát az időméréssel.
- ismerjék a mechanikai hullámok fogalmát, fajtáit, tudjanak példát mondani ezekre a mindennapi életből. Tudják kvalitatív, majd a hullámmozgást leíró mennyiségekkel jellemezni és csoportosítani a mechanikai hullámokat, vegyék észre, hogy a hullámmozgás időben és térben is periodikus.
- ismerjék a hullámok két alaptípusát (transzverzális, longitudinális), tudják ezeket megkülönböztetni, vegyék észre a bennük és leírásukban lévő azonosságokat, illetve különbözőségeket.
- tudják értelmezni és felismerni a harmonikus hullámokat és a hullámmozgások jellemző mennyiségeit (T; λ; A; c) ; tudjanak ezek alkalmazásával egyszerű feladatokat megoldani.
- ismerjék a hullámok viselkedését új közeg határán, a visszaverődés, törés törvényeit, az interferencia jelenségét; az állóhullám fogalmát, a hullámhossznak és a kötél hosszának kapcsolatát.
- tudják, hogy a hang közegben terjedő sűrűsödés és ritkulás (longitudinális hullám), amely bennünk hangérzetet kelt; a hangforrás mindig rezgő test.
- legyenek tájékozottak a hangszerek fajtái között és ismerjék azok közül néhány működésének fizikai elvét, ismerjék a hétköznapi hangtani fogalmak fizikai értelmezését (hangmagasság, hangerősség, hangszín ; alaphang, felhang, hangsor, hangköz).
- tudják alkalmazni a hullámokról szerzett ismereteket a hangjelenségek magyarázatánál (pl. visszhang, hangelhajlás, hangszigetelés, mozgó hangforrások hangmagasságának megváltozása a mellettünk történő elhaladásuk közben) stb., legyenek tisztában a zajártalom károsító hatásával és elkerülésének lehetőségeivel.
A 9. tanév végi követelmények megegyeznek az egyes fejezetek követelményeivel.
10. tanév
Elektromosságtan, optika
Célok, feladatok
- A tanulók elektromosságtani és optikai ismereteinek, az általános iskolában tanultaknak a felelevenítése, elmélyítése, kiegészítése és rendszerezése.
- A hétköznapi értelemben vett anyag jellemzése a nyugvó vagy áramló elektromos töltés segítségével.
- Ismerkedés az anyag másik megjelenési formájának, az elektromágneses mezőnek a jellemzésével, kölcsönhatásaival.
- Az elektromágnesség és az optika szoros kapcsolatának megismerése.
- Tanulói jártasság kialakítása az elektromosságtani és optikai megfigyelések, kísérletek elvégzésében, a tapasztalatok feldolgozásában, értelmezésében.
- Az elektromosságtani és az optikai ismeretek gyakorlati jelentőségének, széles körű felhasználhatóságának bemutatása.
Időkeret: 74 óra/év (2 óra/hét)
Fejezetek	Az új tananyag 
feldolgozása	Kísérletek, feladatok, gyakorlás	Összefoglalás, ellenőrzés, hiánypótlás	
I. Testek elektromos állapota, az elektromos mező	7	2	3	
II. Az elektromos áram. Vezetési jelenségek	13	4	3	
III. A mágneses mező. Az elektromágneses indukció	17	4	3	
IV. Elektromágneses hullámok. Optika	8	3	3	
Tartalék óra, év végi összefoglalás		-	4	
Az évi 74 óra felhasználása	45 (60,8%)	13 (17,6%)	16 (21,6%)	
I. A testek elektromos állapota, az elektromos mező
Célok és feladatok
- A testek különféle elektromos állapotának (negatív vagy pozitív többlettöltés, megosztás, polarizáció) értelmezése kísérleti megfigyelések, valamint a tanulók általános iskolai és kémiai előismereteinek felhasználásával.
- Annak tudatosítása, hogy az elektromos mező a részecske szerkezetű anyaggal egyenrangú anyagfajta, amelynek alapvető szerepe van az elektromos jelenségekben, kölcsönhatásokban. Ezért fontos az elektromos mező mennyiségi jellemzése.
- A már ismert elektromos mennyiségekről (töltésmennyiség, feszültség) tanultak felelevenítése, pontosítása, bővítése, az energiafajták és megmaradási tételek (elektromos mező energiája, töltésmegmaradás) érvényességi határának kiterjesztése. Az elektromos mező konzervatív voltának tudatosítása.
- Az analógiák megmutatása (gravitációs és elektromos mező törvényei; egyenesen arányos fizikai mennyiségek hányadosával új fizikai mennyiségek értelmezése) a tanulók gondolkodásának és emlékezőképességének fejlesztése érdekében.
- A kísérleti megfigyelésre épülő induktív és a meglevő ismeretekre alapozó deduktív módszerek témához és a tanulókhoz igazodó megválasztásával bemutatni az elektromos mező néhány speciális típusát (pontszerű töltés környezetében, elektromos vezető belsejében és környezetében, síkkondenzátornál).
- Egyszerű számításokkal gyakoroltatni, elmélyíteni az elektromos töltésre és mezőre vonatkozó ismereteket, köztük a szuperpozíció elvének alkalmazását is.
- Minél több gyakorlati példával érzékeltetni az elektrosztatikában tanultak jelentőségét a természetben és a technikában (földelés, árnyékolás, villám, villámhárító, kondenzátorok, gyorsítók, balesetvédelem stb.)
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- A testek elektromos állapota, az elektromos töltés és a töltéshordozók. Vezetők és szigetelők. Megosztás a vezetőkön, a szigetelők polarizációja. 
- Coulomb törvénye. Az elemi töltés és a töltésmegmaradás törvénye. 
- Az elektromos mező jellemzése erőhatás alapján, az elektromos térerősség. A szuperpozíció elve. 
- Az elektromos mező szemléltetése és jellemzése erővonalakkal. A ponttöltés mezője, a homogén elektrosztatikus mező. Az elektromos fluxus. 
- Az elektromos mező jellemzése munkavégzés alapján, az elektromos feszültség és potenciál. 
- Vezető az elektromos mezőben, árnyékolás, csúcshatás. 
- A kondenzátor. 
- Az elektromos mező energiája.	Tapasztalatok értelmezése, az új ismereteknek a korábbi ismeretek rendszerébe történő beágyazása. Az ismeretek kvalitatív és kvantitatív szintjének alkalmazása, értékelése. Az elektromos töltés mint elvont fizikai fogalom értelmezése. Az elektromos mező, mint az anyag egyik megjelenési formája, jellemzési módjai. 

Az elmélet alkalmazása a korszerű technikában, környezet- és balesetvédelemben. Az energiafogalom és az energia megmaradás törvényének kiterjesztése.	
Követelmények
A tanulók:
- tudják, hogy az elemi töltés „hordozója” az elektron és a proton; ezek az elemi részecskék határozzák meg a testek elektromos állapotát és az azt jellemző töltésmennyiséget;
- ismerjék fel és tudják értelmezni az elektrosztatika alapjelenségeit, ezek fontosabb természeti és technikai előfordulásait;
- ismerjék az elektromos mező fogalmát, tudják mennyiségileg jellemezni erőhatás és munkavégzés szempontjából, és erővonalakkal szemléltetni;
- tudjanak egyszerű elektrosztatikai számításos feladatokat megoldani (a Coulomb törvényre, a térerősségre, feszültségre, a síkkondenzátor kapacitására és energiájára megismert összefüggések alkalmazásával).
- ismerjék a témakör legfontosabb fizikatörténeti vonatkozásait (Coulomb, Faraday).
II. Az elektromos áram, vezetési jelenségek
Célok és feladatok
- Közelebb hozni a fizikát a tanulókhoz az elektromosság tanítása közben megvalósítható sok kísérlet bemutatásával, értelmezésével és tanulói kísérletek, mérések lehetőségének biztosításával.
- A kémiában tanultak erősítése azáltal, hogy utólag megmutatjuk a megértéshez szükséges fizikai alapokat.
- Bővíteni a tanulóknak az anyag két fajtájával (a részecske szerkezetű és a mező) kapcsolatos tudását.
- Annak tudatosítása, hogy az áramköri folyamatoknál is teljesül a töltés- és az energia-megmaradás törvénye.
- A modellszerű gondolkodás erősítése a különböző vezetési típusok és a vezetők ellenállásának értelmezése kapcsán.
- Konkrét esetekben megmutatni, és ezzel tudatosítani, hogy a modellek használatának, valamint a fizikai törvényeknek érvényességi határa van.
- A tanulók önálló elektromos kísérletezésben való jártasságának fejlesztése.
- A jelenségek értelmezésével, azok érzékszerveinkkel közvetlenül fel nem ismerhető okokkal történő magyarázatával fejleszteni a tanulók absztrakciós képességét, fantáziáját; gondolkodtató kérdésekkel és számításos feladatokkal logikus gondolkodásra nevelni és a tanultakat elmélyíteni.
- A tanult ismeretek széles körű gyakorlati szerepének és használhatóságának bemutatásával tudatosítani a fizika és általában a tudomány jelentőségét a társadalom, a gazdaság, a környezetvédelem területén és az egyén életében.
- Történelmi korokhoz és társadalmi, gazdasági igényekhez kapcsolva bemutatni az elektromosságtani ismeretek fejlődését.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Elektromos áram, áramirány, áramerősség és mérése. 
- Az áramkör részei, az áramforrás és a fogyasztó szerepe. A töltés- és az energia-megmaradás az áramkörben. Az ellenállás, mint a vezetőnek az elektromos tulajdonságú részecskék áramlását akadályozó tulajdonsága. 
- Ohm törvénye vezetőszakaszra. Az ellenállás mint a vezető egy tulajdonságát jellemző fizikai mennyiség értelmezése. 
- Vezetők ellenállását befolyásoló tényezők, a fajlagos ellenállás. 
- Az elektromos munka, teljesítmény és a hőhatás. 
- A fogyasztók soros és párhuzamos kapcsolása. 
- Az elektromosság atomos szerkezete. Elektromos vezetési jelenségek folyadékokban, az elektrolízis. Az elemi töltés (Millikan kísérlete). 
- Elektromos vezetés gázokban és vákuumban. Gyakorlati alkalmazások. 
- Elektromos vezetési mechanizmusok fémekben és félvezetőkben. A termisztor és a fotóellenállás. 
- A dióda és alkalmazásai. A tranzisztor és alkalmazásai	A megmaradási törvények áramköri megnyilvánulásainak kvalitatív értelmezése. 

Elektromos mérőműszerek használatának, a mérési eredmények kiértékelésének gyakorlása. Törvények érvényességi határa. 
A tanult ismeretek egyszerű alkalmazása gyakorlatias problémák számításos megoldásában. 
A fizikai és kémiai ismeretek összehangolása. 
Az áramvezetés modellezése a különböző anyagokban. A modell szerepe, korlátai.	
Követelmények
A tanulók:
- értsék az elektromos töltés és az elektromos mező kapcsolatát, szerepét az elektromos jelenségekben, kölcsönhatásokban, a töltés és az energia-megmaradás megnyilvánulását az áramkörökben;
- tudják modellszerűen jellemezni a különféle vezetési típusokat;
- ismerjék az áramkört jellemző alapvető fizikai mennyiségek (feszültség, áramerősség, ellenállás) értelmezését és mértékegységét;
- tudják Ohm törvényét vezetőszakaszra és teljes áramkörre, ismerjék a vezető ellenállását befolyásoló tényezőket;
- ismerjék a fogyasztók soros és párhuzamos kapcsolását, azok törvényszerűségeit, tudjanak ezek alkalmazására egyszerű feladatokat megoldani;
- tudjanak kapcsolási rajz alapján áramköröket összeállítani, ezekben készségszinten áramerősséget és feszültséget mérni;
- tudják áramköri ismereteiket alkalmazni a mindennapi elektrotechnikai környezetük megértéséhez;
- ismerjék az elektromossággal kapcsolatos veszélyeket, és tudatosan alkalmazzák a megfelelő biztonsági szabályokat
- ismerjék a tanultakhoz kapcsolódó jelentősebb fizikusok nevét és szerepét (Volta, Ohm).
III. A mágneses mező, az elektromágneses indukció
Célok és feladatok
- A kísérletező, megfigyelő, logikai és absztrakciós képességek fejlesztése a kísérletek elvégzésével, elemzésével és a következtetések megfogalmazásával.
- A mező fogalmának elmélyítése a mágneses mező vizsgálata, valamint a mágneses és elektromos mező kölcsönhatásának megismerése által.
- Az elektromos és mágneses mező jellemzési módjainak összehasonlítása, az analógia lehetőségeinek kihasználása, az eltérések indoklása révén az összehasonlító, megkülönböztető, rendszerező képességek fejlesztése.
- Gyakorolni a részecske szerkezetű anyag és a mező, illetve a mező - mező kölcsönhatások matematikai jellemzését.
- Az energia fogalom és az energia-megmaradás kiterjesztése (a mágneses mező energiája, Lenz törvénye).
- Az energiatakarékosság jelentőségének megértése gazdasági és környezet-védelmi szempontból.
- Az absztrakt fogalmak kapcsolatának erősítése a való világgal az elektromágnesesség sokrétű gyakorlati alkalmazásának bemutatásával és értelmezésével, a modellmódszer alkalmazásával, a kísérletek, szemléltető képek, tanulmányi kirándulások lehetőségeinek felhasználásával.
- A fizikai felfedezések hatásának bemutatása az egyén életére és a társadalom fejlődésére.
- A kiemelkedő fizikusok, mérnökök (közöttük a magyarok) munkásságának ismertetése, pozitív példájuk kiemelése.
- Megismertetni a tanulókkal az elektromos rezgőkör felépítését és működését, rámutatni a mechanikai analógiára. Külön kiemelni a rezgés során történő energiaátalakulásokat. Szólni a lehetséges veszteségekről.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Az elektromos és mágneses alapjelenségek összehasonlítása, a mágneses mező. 
- A mágneses mező forgató hatása, mágneses indukcióvektor. 
- Mágneses indukcióvonalak és mágneses fluxus. 
- Egyenes vezető és tekercs mágneses mezője. 
- Földmágnesség. 
- Mágneses mező hatása áramvezetőre. Az elektromotor elve. Párhuzamos áramvezetők kölcsönhatása. 
- Mágneses mező hatása mozgó töltésre. A Lorentz-erő. 
- Katódsugárcső, az elektron fajlagos töltésének fogalma és meghatározása. 
- Mozgási indukció. Indukált feszültség és áram. Lenz törvénye. 
- A váltakozó feszültségű elektromos mező előállítása és jellemzői. 
- Elektromos generátorok működésének elve, a hálózati feszültség és áram. 
- Nyugalmi indukció, önindukció. 
- A mágneses mező energiája. 
- A transzformátor és jellemzői. 
- Elektromos energiaszállítás és balesetvédelem. 
- Elektromos „energiatermelés” és környezetvédelem. 
- Elektromos rezgőkör kísérleti bemutatása, az elektromágneses rezgés kvantitatív tárgyalása mechanikai analógia alapján. Thomson-formula. Csillapítatlan rezgések előállítása. 
- Rezgőkörök közötti csatolás. 	Hasonlóságok és különbségek felismertetése, az elektromos és mágneses kölcsönhatások, az időben állandó elektromos és mágneses mező között. 

A tanultak mindennapi környezetben való megnyilvánulásainak felismerése. 
Lenz törvényének az energia-megmaradás kiterjesztéseként való értelmezése. 
A mágneses és elektromos mező kölcsönhatásának észrevétele. 
Magyar tudósok hozzájárulása az egyetemes tudomány és technika fejlődéséhez. 
A társadalom és az egyén felelőssége a tudomány és technika eredményeinek felhasználásában, az egészségvédelemben. Problémák felvetése, alternatív megoldások megvitatása. 
Az energia-megmaradás nyomon követésének lehetősége. 
Mechanikai analógia felhasználása a tananyag megértésében, megjegyzésében. 

Összehasonlítás, megkülönböztetés, következtetés	
Követelmények
A tanulók:
- ismerjék és tudják alkalmazni a mágneses mező jellemzési módjait (a mágneses indukcióvektor és a mágneses indukcióvonalak segítségével);
- tudják jellemezni az egyenes áramvezető és a tekercs mágneses mezőjét;
- ismerjék a mágneses mező mozgó töltésre gyakorolt erőhatását (Lorentz-erő) és ennek gyakorlati jelentőségét (elektromotor, TV képcső, mozgó elektromos részecskék mágneses tárolása);
- tudják a mozgási indukciót a Lorentz-erő következményeként értelmezni;
- értsék az elektromos energia mozgási indukcióval történő ipari méretű „előállítását”;
- ismerjék és értsék a váltakozó feszültség és áram legfontosabb jellemzőit valamint kapcsolatát;
- értsék, hogy a nyugalmi indukció (és ennek speciális esete az önindukció) a mágneses és elektromos mező kölcsönhatása; vegyék ebben is észre az energia-megmaradás megnyilvánulását (Lenz-törvény);
- ismerjék a transzformátor működési elvét, legfontosabb törvényszerűségeit, gazdasági jelentőségét;
- ismerjék az elektromágneses jelenségekkel kapcsolatos fizikai mennyiségeket, azok mértékegységeit, és tudjanak ezek felhasználásával, függvénytáblázat igénybevételével logikailag egyszerűbb feladatokat megoldani;
- tudják miként lehet elektromágneses rezgéseket létrehozni;
- lássák az analógiát a mechanikai rezgések és az elektromágneses rezgések között;
- ismerjék a Thomson-képletet, és tudjanak egyszerű számításokat végezni alkalmazására;
- ismerjék a rezgőkörök csatolásának jelenségét;
- ismerjék a tanultakhoz kapcsolódó nevesebb külföldi és hazai fizikusok, mérnökök nevét és szerepét (Ampere, Faraday, Jedlik Ányos, Déri, Bláthy, Zipernowsky)
Eszközök
- Az alapfelszerelésen túl: elektroszkópok, Van de Graaf generátor, magnetométer, motor és generátor modellek, katódsugárcső.
- ELTASET elektromos demonstrációs készlet vagy Elektrovaria.
- ELTASET elektromos tanulókísérleti készletek.
IV. Elektromágneses hullámok. Optika
Célok és feladatok:
- Megértetni a tanulókkal az elektromágneses hullámok keletkezésének fizikai alapjait: nemcsak változó mágneses mező hoz létre maga körül elektromos mezőt, hanem fordítva is igaz, változó elektromos mező körül mágneses mező keletkezik.
- A mechanikai analógiát felhasználva megismertetni a tanulókkal az elektromágneses hullámok mennyiségi jellemzőit (hullámhossz, frekvencia, terjedési sebesség) és terjedési tulajdonságait. Külön hangsúlyozni, hogy a terjedési sebesség megegyezik a fénysebességgel, amely egyben a fizikai hatások terjedésének határsebessége is.
- Megmutatni, hogy az antenna mint nyílt rezgőkör az elektromágneses hullámok forrása.
- Kísérleti, gyakorlati tapasztalatok gyűjtése és megbeszélése az elektromágneses hullámok visszaverődésére, törésére, interferenciájára, elhajlására, transzverzális jellegére vonatkozóan.
- Az elektromágneses hullámok teljes spektrumának áttekintése, kiemelve azok természetben való előfordulását, gyakorlati alkalmazásait.
- A spektrum vizsgálatánál rámutatni, hogy növekvő frekvenciájú hullámoknak az anyaggal való - maradandó változást létrehozó - kölcsönhatása egyre erősebbé válik. Felhívni a figyelmet az elektromágneses hullámok fiziológiai hatásaira, veszélyeire és a védekezési módokra is, különösen a bőr és a szem védelmének fontosságára. Kapcsolatteremtés a biológiában tanultakkal.
- Tudatosítani, hogy a látható fény az elektromágneses hullámok széles spektrumának egy viszonylag szűk tartománya.
- A látható fény tulajdonságainak vizsgálatakor megmutatni a terjedés és a visszaverődés sajátosságait.
- A mechanikai hullámoknál tárgyalt törési törvénynek a Snellius-Descartes törvény formájában (szögfüggvényekkel) és a terjedési sebességekkel való megfogalmazása és egyszerű alkalmazása.
- Külön megvizsgálni a teljes visszaverődés esetét és feltételét, kiemelve annak nagy jelentőségű gyakorlati alkalmazását (pl. száloptika).
- Kísérletileg megmutatni a fényhullámok optikai rácson történő elhajlását és interferenciáját, valamint ennek felhasználását a fény hullámhosszának mérésére.
- A fénypolarizáció jelenségének bemutatásával igazolni a fényhullámok transzverzális jellegét.
- Színfelbontás szemléltetése prizma és optikai rács segítségével, a spektroszkópia gyakorlati jelentőségének ismertetése.
- Feleleveníteni a korábban tanult optikai eszközök képalkotását, a kép geometriai megszerkesztését. A képalkotásokat kvantitatív módon vizsgálni a leképezési törvény alapján. Rámutatni a törvény érvényesülésének közelítő jellegére, annak határaira (leképezési hibák).
- Ráirányítani a figyelmet a fény és a fénytani eszközök jelentőségére a világ megismerésének folyamatában.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Emlékeztető: a mechanikai hullámok fajtái, terjedési tulajdonságaik. 
- Az elektromágneses hullámok előállítása nyitott rezgőkörrel. Az elektromágneses hullámok terjedésének mechanizmusa. 

- Az elektromágneses hullámok kísérleti vizsgálata, legfontosabb tulajdonságaik. 
- Az elektromágneses hullámok hullámhossz szerinti csoportosítása, teljes elektromágneses spektrum. 
- Az elektromágneses hullámok gyakorlati alkalmazásai (rádióhullámok, mikrohullámok, infrasugárzás, látható fény, UV-tartomány, röntgensugárzás, gamma-sugárzás). Hullámhossz és frekvencia közötti kvantitatív kapcsolat alkalmazása egyszerű feladatokban. 
- A látható fény mint a teljes elektromágneses spektrum meghatározott frekvenciatartománya. 
- A fény tulajdonságainak vizsgálata a hullámokról tanultak alapján. 
- A fény terjedési sebessége. 
- A visszaverődés és a törés törvényei. Snellius-Descartes törvény, a törésmutató. 
- A törési törvény alkalmazása prizmára és planparalel lemezre. 
- A teljes visszaverődés és gyakorlati alkalmazásai. 
- Fényelhajlás, interferencia, optikai rés és rács. 
- Fényhullámhossz-mérés optikai rács segítségével. A lézerfény és a fehér fény közötti eltérés. 
- A fény polarizációja. 
- A fehér fény felbontása prizmával, ráccsal. Gyakorlati alkalmazások (spektroszkópia). A színkeverés lehetőségei, kiegészítő színek. 
- Emlékeztető az egyszerű optikai eszközök (tükrök, lencsék) képalkotásáról és a képszerkesztésekről nevezetes sugármenetek alapján. 
- A leképzési törvény levezetése és a törvény alkalmazása. 
- Optikai eszközök alkalmazása a gyakorlatban (egyszerű nagyító, tükrös és lencsés távcső, mikroszkóp).	Az elmélet és a kísérlet szerepe a természet megismerésében. 
A mechanikai és elektromágneses hullámok összehasonlítása, a lényeglátás fejlesztése. 
Hasonlóságok és eltérések az elektromágneses spektrum egyes tartományai között. 

A tudomány, a technika és a társadalmi igények közötti kölcsönhatás. 

Korábbi fogalmak alkalmazása új körülmények között. 
A hullámok töréséről tanultak matematikai elmélyítése: A törési törvény különböző matematikai megfogalmazásainak megismerése és alkalmazása a fény törésére és teljes visszaverődésére egyszerű számításos feladatoknál. 

A fényhullámok mennyiségi vizsgálatára vonatkozó olyan eljárás megismerése, amelyet az anyag kettős természetének igazolásánál is felhasználhatunk. 
A fizikai megismerés eredményeinek széles körű alkalmazhatósága. 

Bemutatjuk a geometriai optika modelljének lényegét és alkalmazását az optikai eszközök képalkotásánál. Példákkal (színhibák, felbontóképesség) a modell alkalmazhatóságának korlátjaira is utalunk.	
Követelmény
A tanulók:
- ismerjék a változó mágneses és elektromos mező kölcsönös indukáló képességét, mint az elektromágneses mezők közeg nélküli tovaterjedésének legszükségesebb feltételét;
- kvalitatív módon értsék az elektromágneses hullámok keletkezését és tovaterjedését;
- ismerjék az elektromágneses hullámok legfontosabb tulajdonságait, tudjanak frekvenciából hullámhosszat (és fordítva) számítani;
- a hullámtulajdonságok alapján lássák a mechanikai hullámokkal való analógiát, ugyanakkor lássák a legfontosabb különbséget (nincs szükség hordozó közegre);
- ismerjék az elektromágnes hullámok sokféleségét, azok természetben való megjelenési formáit, frekvenciával vagy hullámhosszal való jellemezhetőségét;
- tudják, hogy a látható fény a teljes elektromágneses spektrum egy szűk tartománya, melynek forrása a természetben legtöbbször az izzó anyag;
- emlékezzenek a mechanikai hullámoknál tanult törvényszerűségekre, és vegyék észre, hogy a fényre is ugyanezek a törvények teljesülnek;
- tudjanak egyszerű numerikus feladatokat megoldani a fényvisszaverődés, fénytörés kvantitatív törvényeinek alkalmazására;
- értsék, hogyan lehet az optikai rácson történő fényelhajlás alapján fényhullámhosszat mérni;
- ismerjék, hogy a különböző színű fények milyen fizikai mennyiséggel jellemezhetők, ismerjék a látható fény hullámhosszhatárait; a színfelbontás jelenségét és jelentőségét az anyagvizsgálatban;
- a leképezés geometriai modellje alapján értsék a valódi és látszólagos kép keletkezésének lényegét, és tudják alkalmazni a leképzési törvényt egyszerű numerikus feladatokban;
- ismerjék a tükrök lencsék néhány gyakorlati alkalmazását;
- ismerjék a tanultakhoz kapcsolódó jelentősebb fizikusok nevét és tudománytörténeti szerepét (Maxwell, Hertz, Huygens).
A követelmények a 10. tanév végén megegyeznek az egyes fejezetek követelményeivel.
11. tanév
Hőtan, modern fizika: atom- és magfizika, csillagászat
A 11. tanév általános céljai és feladatai
Az atomisztikus anyagszemlélet (a kinetikus gázelmélet, az atommodellek és magmodellek tárgyalásán keresztül történő) elmélyítése.
A modellalkotás szerepének és folyamatának tárgyalásával bemutatni a természettudományos megismerés útját és annak legfőbb ismérveit.
A modern fizika, a mikrofizika és a kozmikus fizika törvényszerűségeinek tárgyalásával megmutatni a fizika megmaradási tételeinek univerzális jellegét. Az anyagközpontú világszemlélet számára kiemelni az univerzum anyagi egységét.
Bemutatni az emberiség globális problémáinak, a fenntartható fejlődésnek fizikai vonatkozásait. A nukleáris energiatermelés és az egyéb energiatermelő alternatívák összehasonlításával rámutatni, hogy az adott kérdéskörben az emberi tudás, a felelősségtudat és az adekvát döntéshozatal mennyire fontos.
Idő keret: 74 óra/év (2 óra/hét)
A tanítási órák javasolt elosztása
Fejezetek	Az új tananyag 
feldolgozása	Kísérletek, 
feladatok, gyakorlás	Összefoglalás, 
ellenőrzés, hiánypótlás	
I. Hőtan	18	4	4	
II. Modern fizika	10	4	4	
III. Magfizika. Csillagászat	14	4	4	
Tanév végi összefoglalás			5	
Tartalékóra			3	
Az éves 74 óra felhasználása	42 (56,7%)	12 (16,3%)	20 (27%)	
I. Hőtan
Célok és feladatok
Tudatosan építeni az előző években tanult hőtani jelenségek, törvényszerűség ismeretére: felidézni és rendszerezni a korábbi ismereteket. A korábban megismert és a most tárgyalt törvényszerűségek egzaktabb, kvantitatív leírása.
A gázok állapotváltozásnak részletes, kvantitatív tárgyalásán keresztül, a kvalitatív molekuláris értelmezéssel kiemelni a gázok korpuszkuláris felépítettségét. Tudatosítani az ideális gázmodell tárgyalásával a modellalkotás folyamatát. Az ideális és reális gázok összehasonlításával megadni a modell és valóság viszonyának helyes értelmezését.
A hőtan I. főtételének kvantitatív megfogalmazásával kiterjeszteni az energia-megmaradás elvét a mechanikai és a termikus kölcsönhatásokra is. Az általánosított energia-megmaradás elvét alkalmazni a légnemű anyagokra, a folyadékokra és a szilárd testekre, valamint ezek fázisátalakulásaira az energetikai és molekuláris tárgyalás során.
Bemutatni az irreverzibilis hőtani folyamatok általános törvényszerűségét és annak molekuláris értelmezését.
A hőtan környezetvédelmi vonatkozásainak tárgyalása: bemutatni a globális felmelegedés hatását a közeli időjárási eseményekre és a távolabbi klímaváltozásokra. Kiemelni az energiahordozók helyes megválasztásának és az energiatakarékosságnak - a fenntartható fejlődési stratégiák tervezésénél játszó - fontos szerepét.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Hőtani alapjenségek: Szilárd, cseppfolyós testek és gázok hőtágulása, azok kvantitatív összefüggései. Hőmérők készítése, hőmérsékleti skálák megismerése. 
- Gázok állapotváltozásai: Állapot-határozók (p,V,T). Speciális és általános állapotváltozások kísérleti tárgyalása. Gáztörvények, állapot-egyenlet. Állapot-változások ábrázolása a p - V állapotsíkon. 
- Molekuláris hőelmélet: Az ideális gáz részecskemodellje. Gáztörvények értelmezése a részecskemodell alapján. Az ideális gázok belső energiája, mint a rendezetlen mozgást végző részecskék mozgási energiájának összege. 

- A hőtan főtételei: Az I. főtétel, mint az energiamegmaradási elv általánosított formája. A főtétel kvalitatív értelmezése szilárd és cseppfolyós halmazállapotú anyagokra. Az ideális gázokra vonatkozó I. főtétel matematikai alakja: a térfogati munkavégzés és a hőközlés képlete. Az gázok állapotváltozásainak energetikai vizsgálata. Az ideális gázok kétféle fajhője. 
- A hőtan II. főtétele, mint a természetben lejátszódó termikus folyamatok irányát meghatározó törvény. Reverzibilis és irreverzibilis folyamatok. A II. főtétel fenomenológiai megfogalmazása és molekuláris értelmezése. 

- Halmazállapot-változások: A szilárd, folyékony, légnemű fázisok átalakulásának molekuláris értelmezése. Olvadáshő-fagyáshő, párolgáshő (forráshő)- lecsapódási hő molekuláris jelentése. A fázisátalakulások energetikai tárgyalása az I. főtétel felhasználásával.	Jelenségek megfigyelése, egzakt leírása, elméleti ismeretek gyakorlati alkalmazása. 
A természetben, műszaki gyakorlatban lejátszódó hőtágulási jelenségek megfigyelése és szakszerű leírása. Hasznos és káros hőtágulások megkülönböztetése. A kvantitatív összefüggések segítségével a hőtágulások mértékének becslése egyszerű technikai eszközöknél, berendezéseknél az alkalmazás illetve a balesetvédelem céljából. 
A speciális gáz-állapotváltozások felismerése a természetben és a mindennapi életben. 
A gyakorlatban alkalmazott gázok állapotváltozásainak mennyiségi becslése a gáztörvények felhasználásával. 
A becsült értékek alapján a lehetséges következmények felmérése, megfelelő balesetvédelmi óvintézkedések tervezése. 
A tudományos megismerés, a modellalkotás bemutatása. A fizikai modellalkotás folyamatának nyomon követése a molekuláris hőelmélet részecskehipotézisének tárgyalásán keresztül. 
A molekuláris hőelmélet munkahipotézise mint kezdeti atomhipotézis bemutatása. 
Mozgás, mint az anyag elválaszthatatlan attribútumának kihangsúlyozása. Megkülönbözetés, összevetés: a testek belső energiája a rendezetlen mozgás velejárója. 
Az energiamegmaradás elvének általánosítása a hőtani folyamatokra. A hőtan I. főtételének felismertetése hőtani folyamatok energetikai elemzésénél. Kiemelés, általánosítás, alkalmazás: a hőtan II. főtétele mint elvi tiltás a másodfajú örökmozgók megvalósíthatóságára. 
A halmazállapot-változások kvalitatív értelmezése molekuláris alapon. A kiterjesztett energiamegmaradási elv alkalmazása a kvantitatív összefüggések értelmezésénél. Gyakorlati vonatkozások kiemelése, elemzése.	
Követelmények
A tanulók:
ismerjék fel a természetben előforduló hőtágulási jelenséget, azok technikai szerepét. A tanult törvények alapján tudjanak egyszerű számításokat végezni a különböző halmazállapotú testek hőtágulásának kiszámítására;
ismerjék a hőmérsékletmérés fizika alapjait. Tudják, hogyan készülnek a különböző hőmérsékleti skálák. Konkrét példákban tudják átszámítani a különböző egységekben mért hőmérsékleti értékeket;
ismerjék a gázok három állapotjelzőjét (nyomás, térfogat, hőmérséklet), az állapotváltozás fogalmát, a speciális állapotváltozások feltételeit. Konkrét állapotváltozásról tudják megállapítani, hogy melyik változásról van szó. A gáztörvények alkalmazásával tudjanak egyszerű számításos feladatot megoldani;
hatékonyan tudják alkalmazni az állapotváltozások szemléltetésére és a feladatok megoldásánál a p-V diagramot;
tudják kvalitatív módon értelmezni a gázok részecskemodellje alapján - a részecskék rendezetlen hőmozgásával - a speciális állapotváltozásokat;
ismerjék az állapotegyenlet részecskeszámmal kifejezett alakját, tudják azt alkalmazni egyszerű feladatok megoldására;
tudják értelmezni a részecskemodell alapján az ideális gázt és annak belső energiáját;
tudják megfogalmazni és alkalmazni az I. főtételt az ideális gázok állapotváltozásainak energetikai vizsgálatánál;
ismerjék fel a halmazállapot-változások energiaviszonyainak tárgyalásánál, hogy a hőtan I. főtétele a természetben egyetemes jellegű: a testek minden hőtani folyamatára érvényes;
értsék a II. főtétel lényegét és annak molekuláris értelmezését. Ismerjék a főtétel energiatermelésben való fontos szerepét. A törvényszerűség alapján értsék meg, hogy másodfajú perpetuum mobile miért nem készíthető.
II. Modern fizika
Célok és feladatok
- A modern fizika kialakulásának bemutatása: a kvantumfizika születésének és a relativitáselmélet létrejöttének rövid áttekintése.
- az Einstein-féle fotonelmélet keletkezésének tárgyalása, a fény kettős természetéből eredő szemléleti probléma bemutatása (részecske-hullám dilemma taglalása).
- Az elektron kísérletileg is igazolt hullámtulajdonságainak tárgyalásával rámutatni a mikrorészek kettős természetére mint általános sajátosságra.
- Megmutatni, hogy a klasszikus fizika (a makrovilág) számára újszerű, idegen - a mikrovilágban mindenütt jelen lévő, kísérletileg is igazolt - kettős természet a mikrorészecskék mozgásának leírására új fizikai leírásmódot követel, amely a kvantummechanika (hullámmechanika) alapfeltevéseiben ölt formát.
- A modellalkotás dialektikájának újabb bemutatása a klasszikus atommodellek és a Bohr-féle modell tárgyalásával.
- A Bohr-modell ellentmondásainak és hiányosságainak feltárása, a kvantummechanikai atommodell lényegének szemléletes tárgyalása. Az atomi kvantumszámok tartalmi és szemléletes fizikai jelentése. Az új modell teljesítőképességének érzékeltetése. 
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- A modern fizika születése. A klasszikus fizika megoldatlan problémáinak tárgyalása: az éterhipotézis problémája, a testek hőmérsékleti sugárzásának ellentmondásai. A relativitáselmélet keletkezése, kvantumfizika születése, Planck-féle hipotézis. 
- A fény fotonelmélete. A fényelektromos jelenség értelmezésének problémája. Einstein fotonhipotézise. A fotoeffektus gyakorlati alkalmazásai: fotocellák, fényelemek. A fotonelmélet további bizonyítékai: foton-elektron kölcsönhatás, foton mint reális anyagi részecske. A fény kettős természete. 
- A mikrorészek kettős természete. De Broglie anyaghullám hipotézise. Az anyaghullámok kísérleti kimutatása: elektron-diffrakció Gyakorlati alkalmazások: anyagvizsgálat, elektronmikroszkóp. 
- Atomhipotézis, atommodellek. Az atom-hipotézis kísérleti alapjai (súlyviszonyok törvénye, molekuláris hőelmélet, elektrolízis törvényei). Avogadro-szám. Az atomi méretek becslése, az atomok tömege. Az atomok belső szerkezete: klasszikus atommodellek és fejlődésük. A Bohr-féle atommodell: a modell alapfeltevései az atomok vonalas színképének értelmezésére. A Bohr-modell hiányosságai. Az atomok hullámmodellje, a modell szemléltetése atomi orbitálokkal. A periódusos rendszer felépítésének értelmezése az atomi elektronállapotok betöltődésével. Pauli-féle kizárási elv.	Tudománytörténeti vonatkozások kiemelése. 
A tudománytörténeti folyamatok tárgyalása során arra rámutatni, hogy az új elméletrendszerek a modellek, az elképzelések, az egymást váltó és nem egyszer egymással szemben álló elméleti nézetek harcában születnek meg. 
Annak permanens tudatosítása, hogy az új elméletek születését mindig kísérleti ellentmondások, problémák indukálják. 
Az absztrakciós készség további erősítése fejlesztése. 
A mikrovilág jelenségei gyakran ellentmondanak, a mindennapi tapasztalatnak és a klasszikus, antropomorf (embermértékű) fizika fogalmainak. 
A természeti törvények túlmutatnak a szemléletességen - a természetet olyannak kell elfogadni, amilyen - a mikrofizika ezért tűnik elvontnak, (számunkra) ellentmondásosnak. 
A tudomány és annak természetének bemutatása, a tudományos világkép formálása. 
A tudományos elméletek igazolásának döntő kritériuma: a kísérlet általi megerősítés. 
Tudomány-technika-társadalom kölcsönhatásának felismertetése konkrét példákon keresztül. Példa: Az elektron hullámtermészetének kísérleti kimutatása (a tudományos felfedezés) egy új hatékony tudományos és technikai eszköz, az elektron-mikroszkóp megalkotásához vezetett el. 
Anyagszerkezeti ismeretek fejlesztése 
- Az új fizikai elmélet, a kvantummechanika kidolgozása szolgált alapul a hatékony anyagszerkezeti vizsgálati módszerek létrejöttéhez, amely a modern technika (mikroelektronika, számítástechnika, hírközlés, anyagtudomány), a molekuláris biológia (géntechnika) XX. századi forradalmát eredményezte.	
Követelmények
A tanulók:
ismerjék a fény hullámtermészetét igazoló legfontosabb jelenségeket - törés, fényelhajlás, interferencia - és a fényhullám kvantitatív jellemzőit: hullámhossz, frekvencia, terjedési sebesség;
ismerjék a fényelektromos jelenséget: tudják, hogy a jelenség a fény foton-elméletének kísérleti előzménye;
tudják értelmezni a fényelektromos jelenség kvantitatív összefüggését, ismerjék a fotoeffektus széles körű gyakorlati alkalmazásait;
ismerjék a fény részecsketermészetének további kísérleti bizonyítékait (fénynyomás, Compton-effektus), tudják azokat kvalitatív módon értelmezni;
tudják helyesen értelmezni a fény kettős természetét: a fényjelenségek kvalitatív és kvantitatív leírását mindkét modellre (hullám- és részecskemodellre külön-külön szükség van);
ismerjék de Broglie anyaghullám hipotézisét mint a foton kettős természetének általánosítását;
ismerjék az elektron hullámtermészetét igazoló elektrondiffrakciós kísérlet lényegét, annak elméleti jelentőségét;
ismerjék az elektronmikroszkóp működési elvét és a berendezés gyakorlati jelentőségét;
ismerjék a klasszikus atommodelleket, azok használhatóságát és hiányosságait; A modellek tárgyalásával lássák a modell fejlődésének folyamatát;
ismerjék a Bohr-modell alapfeltevéseit, segítségével kvalitatív módon tudják értelmezni a hidrogénatom színképvonalainak keletkezését;
lássák be, hogy a Bohr-modell teljesítőképessége is korlátozott. Érezzék szükségét az újabb modell megalkotásának;
a kvantummechanikai modellt mint az atomba zárt hullámszerű elektron állóhullám állapotait tekintsék (atomok hullámmodellje);
tudják értelmezni az atomok alap és gerjesztett állapotait a rugalmas húron kialakuló mechanikai állóhullámok analógiája alapján;
ismerjék - a hullámmodell alapján - az atomi kvantumszámok szemléletes jelentését, az atomi állapotok Pauli-elv szerinti betöltődését, a periódusos rendszer felépülését.
III. Magfizika. Csillagászat
Célok és feladatok
Az atommag legfontosabb fizikai tulajdonságainak megismerése. Kísérleti módszerek tárgyalása. Az atommag belső szerkezetének feltárása.
Az alapvető nukleáris kölcsönhatás és annak legfontosabb tulajdonságainak megismerése.
Megismerni a magenergia felszabadításának elvi lehetőségeit, és sorba venni azoknak a természetben előforduló megvalósulásait, mesterséges előállításait.
A radioaktív sugárzások mibenlétének, tulajdonságainak megismerése. A legfontosabb fogalmak és törvényszerűségek tárgyalása.
A sugárzás biológiai hatásának bemutatása, a sugárdózisok megismerése, mellyel elősegíthetjük az alapvető sugárvédelmi ismeretek megértését, a sugárzással szembeni alaptalan félelmek eloszlatását, a nukleáris események, döntések objektív megítélését.
A nukleáris energiatermelés sajátosságainak bemutatása. A nukleáris biztonság feltételeinek taglalása. Alternatív energiahordozók és az atomenergia összehasonlítása, előnyök és hátrányok ütköztetése.
A nukleáris technika széles körű alkalmazásának bemutatásával igazolni, hogy megfelelően magas szintű tudással, technikával ma már biztonsággal és haszonnal alkalmazható az atommagtechnika.
A Naprendszerünk keletkezésének és felépítésének megismerésével, a csillagrendszerek tárgyalásával megmutatni helyünket a világegyetemben.
A csillagok keletkezésének és fejlődésének tárgyalásával rámutatni a belátható anyagi világ egységére: mely szerint ugyanolyan fizikai törvények irányítják a kozmikus jelenségeket is, mint amilyeneket a fizika tudományának fejlődése során a földi körülmények között is megismertünk.
A kozmikus világmodellek bemutatásával itt is megmutatni a modellalkotás folyamatát és jelentőségét.
A kozmikus fizika és a mikrofizika összehasonlításával anyagszerveződés szintjeinek áttekintése.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
- Az atommagok fizikai paramétereinek kísérleti meghatározása. Az atommag elektromos töltése. Az atommagok tömege és mérete. 
- Az atommag belső szerkezete. Az atommagok protonokból és neutronokból tevődnek össze (A = N + Z). Izotópok fogalma. Az izotópok szétválasztása. Az atommagok kötési energiája. Kötési energia meghatározása tömegdefektus alapján. Fajlagos kötési energia tömegszám függése. Az atommag cseppmodellje és dobozmodellje. Magenergia felszabadulásának lehetőségei. 
- Radioaktív sugárzások, az atommagok radioaktív bomlása. A természetes radioaktív sugárzás fajtái és jellemzői. A radioaktív sugárzások eredete: az atommagok alfa-, béta-bomlása. Bomlási törvények, bomlási sorok. Föld belsejének melege és a radioaktivitás kapcsolata. 
Radioaktív sugárzások és az anyag kölcsönhatása. A sugárzások biológiai hatásai. Sugárdózisok és dóziskorlátok A lakosságot érő sugárterhelés komponensei. A sugárvédelem alapjai. 
- Az atomenergia felszabadítása maghasadásos láncreakció útján. Az energianyereséggel járó maghasadás feltételei. Hasadásos láncreakció megvalósítása az atombombában és az atomreaktorban. 
Az atomerőművek felépítése és működése. Nukleáris energiatermelés biztonsága, előnyei és hátrányai. Az atomerőművek környezeti hatásai. Az emberi tevékenységek és természeti katasztrófák kockázata. 
- Atomenergia felszabadulása magfúzióval. Az energianyereséges magfúzió feltételei. A Nap és a csillagok fúziós energiatermelése. Mesterséges magfúzió előállítása termonukleáris atombombával. Szabályozott magfúzió megvalósításának módja és nehézségei. (TOKAMAK) A tervezés alatt álló energiatermelő fúziós reaktorok előnyei és megvalósulásuk várható ideje. 
- Nukleáris technika alkalmazásairól 
Nukleáris mérőműszerek felépítése, működésük fizikai alapjai. A radioaktív izotópok alkalmazása a gyógyászatban, iparban, tudományos kutatásban. 
- Csillagászat: 
A Naprendszer kialakulása és felépítése. A csillagok keletkezése, fejlődése. Csillagcsoportosulások: galaktikák, galaxisok, csillaghalmazok. Helyünk a világmindenségben. A belátható világegyetem fontosabb paraméterei. A táguló világegyetem modell. Az univerzum keletkezése, fejlődése és lehetséges jövője. Nyitott kérdések (sötétanyag probléma, antigravitáció). A világmindenség anyagszerveződésének hierarchiája. A részecskefizika és a kozmikus fizika kapcsolata. 
Az űrkutatás múltja, jelene és jövője.	Egy új anyagszerveződési szint (az atommag belseje) megismertetése. 
Az atommag az anyagszerveződés mélyebb, szubatomi szintje egy új kölcsönhatással. 
Nukleáris kölcsönhatás specifikumai (nagy fajlagos energiasűrűség) új emberi viszonyulást, magasabb szintű tudást és globális felelősségérzetet követel a fennálló globális méretű veszélyek miatt. 
A magenergia felszabadulási módjainak megértése a cseppmodell felhasználásával. 
Kiemelni a nukleonokra is érvényes hullámjelleget. 

Radioaktív sugárzásokkal szembeni pozitív társadalmi attitűd kialakítása. 
A radioaktív sugárzások mibenlétének, legfontosabb sajátosságainak megismerése, a sugárvédelem alapjainak tárgyalása a sugárzásokkal szembeni objektív emberi viszonyulás alapjául szolgálhat. 
Az emberi tevékenység megengedhető kockázatainak elfogadása, ésszerű vállalása. 
A sugárzások determinisztikus és véletlenszerű biológiai hatásainak bemutatásával a kockázat fogalmának helyes értelmezése. 
A megengedhető kockázat ésszerű vállalása a mindennapos emberi tevékenység kockázatainak tükrében. 
A nukleáris energia felszabadításával kapcsolatos fizikatörténeti vonatkozások. 
Láncreakció felfedezésének és létrehozásának fizika- és kultúrtörténeti jelentőségét bemutatni, magyar vonatkozásokat kiemelni (Szilárd Leó, Teller Ede Wigner Jenő). A láncreakció megvalósításának történelmi körülményei. A tudomány felelősségének felvetése. 
A globális kérdések új gondolkodásmódot követelnek. 
A nukleáris energiatermelés összehasonlítása más alternatívákkal. Önálló, objektív véleményalkotás, döntéshozatal képességének fejlesztése. Globális felelősségérzet, a nemzetközi együttműködés fontosságának kihangsúlyozása. 
A fúziós energiatermelés megvalósításának lehetősége új távlatot nyit az energiagondok enyhítésére, de az új eljárások, új problémát szülhetnek (trícium kezelés stb.). Tudatosítani: Nincs kockázat nélküli energiatermelés. A nukleáris technika magas szintű tudással párosult alkalmazása az emberiség hasznát szolgálja. 
Világszemlélet kialakítása, formálása. 
Az anyagelvűség alapján világ anyagi egységének bemutatása az elemi részektől a galaxisokig. Az anyagszerveződés hierarchiájának bemutatása. 
A tudományos ismeretszerzés jellege: nincs lezárt ismeretkör a világmindenség megismerése inkább szakadatlan folyamatnak tekinthető mintsem végleges állapotnak.	
Követelmények
A tanulók:
- ismerjék az atommag felépítését és az atommagon belüli alapvető kölcsönhatások jellemzőit;
- ismerjék a tömegdefektus jelenségét, és tudják kiszámítani az atommagok kötési energiáját a tömeg-energia ekvivalencia alapján. Ismerjék a magenergiák nagyságrendjét;
- ismerjék a fajlagos kötési energia fogalmát és annak tömegszámtól való függését. A fajlagos kötési energia (tömegszám grafikon alapján tudják értelmezni a magenergia felszabadulásának lehetőségeit;
- ismerjék a radioaktív sugárzások legfontosabb tulajdonságait és az anyagokkal való kölcsönhatásaikat: töltés, energia, áthatoló és ionizáló képesség;
- tudják, miként keletkeznek egyes radioaktív sugárzásfajták az atommagok bomlása során;
- ismerjék a radioaktív bomlás törvényszerűségét: az aktivitás fogalmát és egységét, a felezési idő fogalmát. Tudják felírni a bomlási törvény valamelyik egyszerű alakját;
- ismerjék az elnyelt dózis, a dózisegyenérték fogalmát. Ismerjenek néhány dózisértéket (küszöbdózis, halálos dózis, lakosság évi átlagos sugárterhelése);
- tudják, hogy mindenkit mindenkor ér a háttérsugárzásból származó sugárterhelés;
- ismerjék a természetes háttérsugárzás eredetét, és összetevőinek nagyságrendjét;
- legyenek tisztában azzal, hogy a természetben hol és milyen formában szabadul fel magenergia, ismerjék a csillagok energiatermelését;
- tudják, hogy miként valósítható meg a szabályozatlan és a szabályozott maghasadásos láncreakció. Ismerjék az elmúlt század idevonatkozó legfontosabb fizikatörténeti eseményeit: a maghasadás felfedezésének, az első atommáglya megépítésének, az első atombomba felrobbantásának eseményeit és történelmi körülményeit;
- ismerjék az eseményekben közreműködő magyar tudósok (Neumann János, Szilárd Leó, Teller Ede, Wigner Jenő) tevékenységét és szerepét;
- ismerjék az atomerőmű elvi felépítését és az erőműben lejátszódó energiaátalakítási folyamatokat;
- tudjanak párhuzamot vonni az atomenergia és más energiahordozók felhasználása között: ismerjék az egyes energiatermelési módok előnyeit és hátrányait;
- ismerjék a nukleáris technika gyógyászati, ipari és régészeti alkalmazásait;
- tudjanak tájékozódni az univerzumban: ismerjék a Naprendszerünk kialakulásának történetét, legfontosabb adatait, a Tejútrendszerben elfoglalt helyünket, tudjanak más galaxisok létéréről, azok méretéről, távolságáról;
- ismerjék a csillagok fejlődésének egyes fázisait, az univerzum keletkezésének és fejlődésének Big-bang elméletét, tudjanak az univerzum jövőjének lehetséges alakulásáról, a még nyitott kérdésekről (sötét anyag, antigravitáció);
- ismerjék a világűrkutatás eddigi legfontosabb eredményeit és jelenlegi célkitűzéseit;
- tudják objektíven kezelni és maguk számára feldolgozni a napjaink információáradatából (TV, rádió, sajtó, internet) származó tudományos (áltudományos) új ismereteket.
A követelmények a 11. tanév végén megegyeznek az egyes fejezetek követelményeivel.
Kerttanterv javaslat a kétszintű érettségi vizsgára történő felkészítéshez
11. és 12. tanév
Bevezetés
A jelölteket hozzá kell segíteni ahhoz, hogy:
- megfeleljenek a vizsgakövetelményeknek és
- felfrissített, rendszerbe foglalt, szintetizált ismeretekkel készüljenek fel a felnőtt életre.
E két feladat erősíti és kiegészíti egymást.
A felkészítést két különválasztott szervezeti formában célszerű végrehajtani. Mind a két változat munkája a 6-11. tanévben megismert és feldolgozott fizika tananyagra épül. Az emelt szintű vizsgára készülőknél azonban nemcsak a tudás megerősítésére, elmélyítésére, rendszerezésére, vizsgakésszé tételére van szükség, hanem olyan új ismereteket is fel kell dolgozni, amelyek meghaladják az általános műveltség igényeit.
Mivel a közeli jövőben bevezetésre kerülő érettségi követelmény mindkét szintre előírja, hogy milyen kompetenciák meglétét kell bizonyítani a vizsgázóknak, az ezekre történő felkészítést kiemelten kell kezelni.
Az új típusú érettségi vizsga leírásából kiderül, hogy az jelentősen eltér a megszokottól. Ezért az új feltételekre történő sikeres felkészülés érdekében külön figyelni kell arra, hogy a jelöltek gyakorlatot szerezzenek mind az írásbeli feleletválasztós és nyílt végű kérdések megoldására, mind a szóbeli elméleti tételének vizsgán történő kidolgozására, a tételhez kapcsolódó kísérlet elvégzésére és elemzésére, az ezekkel kapcsolatos egyszerű feladat megoldására és a fizikatörténeti vonatkozású részek bemutatására.
Azt tartottuk célszerűnek, ha a felkészítési munka elvégzésének módjára tett javaslatunk egy 33 témát felölelő témasor szerint épül fel. Ez segítséget jelenthet mind a tanárnak a saját tételsor összeállításához, mind életszerű szerkezetével a jelöltek felkészüléséhez. A felkészítési javaslatainkat, egy-egy témán belül, minkét szintre együtt fogalmaztuk meg, de a megkülönböztetés érdekében más betűtípussal írtuk a csak emelt szintűre vonatkozó részeket. (A középszint álló betűs, az emelt szint dőlt betűs.)
A felkészítés általános céljai
- Rendszerbe foglalni, szintetizálni az eddig tanult ismereteket, lehetőleg az előző feldolgozásnál általánosabb szinten. Ennek középpontjában a kölcsönhatások, változások, anyagok, folyamatok kvalitatív és kvantitatív jellemzésének a rendszerbe foglalt áttekintése állhat. Eközben erősíteni kell a már kialakított készségeket képességeket, pozitív személyiségjegyeket.
- Jelentős szerepe van a felkészülésben az általános érvényű fizikai elvek kiemelésének, a „megmaradó” mennyiségek, törvények középpontba állításának, a megállapításoknál az érvényességi határok értelmezésének.
- Elhelyezni a fizika fejlődési szakaszait a történelemben, tudatosítani azok kölcsönhatását a társadalom és a gazdaság fejlődésével. Bemutatni a fizika eredményei iránt megnyilvánuló, egyre növekvő jelenlegi igényeket a tudásalapú társadalom fejlődésével kapcsolatban.
- Megerősíteni a fizikai világképet és az erre épülő szemléletmódot, ami elősegíti a megszerzett tudás biztonságos alkalmazását és védelmet ad a társadalomban egyre gyakrabban felbukkanó tudománytalan tévtanok ellen.
- Kiemelni és rendszerezni a más természettudományokkal meglevő kapcsolatokat, ezzel is erősíteni az anyagi világ egységére vonatkozó tudásrendszert.
- Felhívni a figyelmet a fizikával kapcsolatos nemzeti értékeinkre, a magyar kutatók által elért legjelentősebb eredményekre.
- Megnövelni az érdeklődést és a tiszteletet más népek kultúrája, tudományos eredményei és értékei iránt.
- Erősíteni a jelöltek lényegkiemelő, rendszerező, kapcsolatfelismerő, önálló döntéshozó absztrakciós, szóbeli és írásbeli kommunikációs képességét.
- Gyakoroltatni a tanulók önálló információszerzését és egyéni tanulási módszereit, tudatosítani ezek jelentőségét.
- Igényt támasztva erősíteni a jelöltek önértékelését, érzékeltetni a következetes, célirányos munka és az elért eredmények szoros kapcsolatát.
A középszintű érettségire történő felkészítés sajátos céljai
- Az általános műveltség fizikával kapcsolatos részének megerősítése, rendszerezése, egyéni, társadalmi, gazdasági jelentőségének tudatosítása.
- A jelölt tudását összekapcsolni a mindennapi tapasztalatokkal és a gyakorlati alkalmazásokkal.
- Gyakoroltatni gondolatainak szóban és írásban történő közlését, a szaknyelv használatát.
- Bizalmat ébreszteni a tudományok iránt, annak érdekében, hogy megvédhesse önmagát a tudománytalan tévtanok hatásától.
- Tudatosítani, hogy napjainkban egyre fontosabbá válik nyomon követni a tudományok új eredményeit, mert csak így lehet tájékozódni a várható jövőről, így lehet felkészülni a velünk kapcsolatos hatásokra.
Az érettségi felkészítés általános és a középszintű részének céljain túl, az emelt szintnél még további célok megvalósítására is szükség van.
Az emelt szintű érettségire történő felkészítés sajátos céljai
- Megerősíteni a fizika tudásának azt a részét is, ami meghaladja az általános műveltséget, mert az élethivatás fizikai alapismereteit biztosítja, és alkalmassá teszi a jelöltet felsőfokú tanulmányok elvégzésére.
- Felkészíteni a jelöltet arra, hogy az általa előzőleg ismeretlen érettségi tételt a vizsgán hogyan építse fel, hogyan vegye figyelembe a tétel által előírt feltételeket.
- Felismertetni és tudatosítani a fizikatudomány belső összefüggéseit, ezek kapcsolatát és jelentőségét a rendszerszemlélet kialakulásában.
- Annak tudatosítása, hogy minden szakmának megvan a tudományokra épülő elvi alapja, aminek alkalmazni képes tudása, megértése és az új eredményekkel való bővítése nélkül nem válhat senki jó szakemberré.
- Megerősíteni a mennyiségi leírásmódot és ennek használatát az összetettebb, több témakör logikai összekapcsolását és elméletibb tudást igénylő feladatok megoldása érdekében. Az ilyen feladatok megoldásának legalább jártassági szintre emelése.
Időkeret
Középszintnél:
- a 11. tanévben 55,5 óra/év (1,5 óra/hét 37 tanítási héttel)
- a 12. tanévben 48 óra/év (1,5 óra/hét 32 tanítási héttel).
Összesen: 103,5 tanóra
Emelt szintnél:
- a 11. tanévben 111 óra/év (3 óra/hét 37 tanítási héttel)
- a 12. tanévben 96 óra/év (3 óra/hét 32 tanítási héttel)
Összesen: 207 tanóra
A tanítási órák javasolt felosztása
Témakörök	A tananyag elmélyítése, rendszerezése, 
kiegészítése	Kísérletek, feladatok 
elvégzése	Összefoglalás, ellenőrzés, 
hiánypótlás	
I. Mechanika K 
E	11 
25	17 
34	3 
4	
II. Elektromosságtan. Optika	11 
25	17 
34	3 
4	
Anyagszerkezet (Hőtan, atom- és magfizika, csillagászat)	11 
25	17 
34	3 
4	
Záróismétlés 			9 
18	
Összesen	33 
75	51 
102	18 
30	
I. Mechanika
Célok és feladatok
- Az ismeretek egy-egy jelenségcsoporthoz kapcsolódó, általánosabban felépített (pl. nemcsak kinematikai vagy csak dinamikai szempontú) szintézise.
- A rendszerbe foglalt ismeretek összekapcsolása a mindennapokban tapasztalt jelenségekkel, a technikai eszközök működésével, hogy a tudás az általános műveltség és az élethivatás szakmai alapjainak használható része legyen.
- Egy téma sokoldalú megközelítése (pl. kísérleti, elméleti, alkalmazási, illetve vázlatos, összefüggő egészként, részkérdések sorozatával, egy-egy lényeges elem kiemelésével stb.).
- A téma fizikatörténeti vonatkozások közé helyezése, példamutatás az alkotó fizikusok életével és eredményeivel.
- Vizsgára késszé tenni a témákat és vizsgarutint biztosítani a jelölteknek.
- Az ismeretanyag belső összefüggéseinek feltárása, a különböző témák közötti kapcsolatok kiemelésével (pl. energetikai szempontok kiemelésével).
- Több témakör ismeretanyagának logikai összekapcsolását igénylő összetettebb feladatok megoldásának jártassági szintre emelése.
- A környezet- és természetvédelemmel összefüggő kérdések értelmi megközelítése, megértetése és ezzel az érzelmi elfogadás megalapozása.
Tartalom	Kísérletek, fizikatörténeti vonatkozások	Fejlesztési feladatok	
1. A haladó mozgások vizsgálata, jellemzői és dinamikai feltételei 
Anyagi pont, merev test, vonatkoztatási rendszer, pálya út, elmozdulás, helyvektor, elmozdulásvektor. Egyenes vonalú egyenletes mozgás kísérleti vizsgálata és dinamikai feltétele, sebesség, grafikonok készítése és elemzése. Az egyenletesen változó mozgás kísérleti vizsgálata és dinamikai feltétele, átlagsebesség, pillanatnyi sebesség, sebességvektor, gyorsulás, gyorsulásvektor, grafikonok elemzése, négyzetes úttörvény. Szabadesés, nehézségi gyorsulás, összetett mozgások: függőleges és vízszintes hajítás. 

2. A körmozgás vizsgálata, jellemzői és dinamikai feltétele 
Periodikus mozgások, periódusidő, fordulatszám. A forgómozgás és a körmozgás viszonya, az egyenletes körmozgás kísérleti vizsgálata és dinamikai feltétele, kerületi sebesség, centripetális gyorsulás, centripetális erő, grafikonok készítése és elemzése. Szögsebesség, szöggyorsulás, a változó körmozgás kvalitatív értelmezése. 

3. A testek tehetetlensége és a tömeg. Tömegmérés. Inerciarendszer 
(A tehetetlenség fogalma, Newton I. törvénye és az inerciarendszer, a tömeg dinamikailag bevezetett fogalma, mérése és mértékegységei. A sűrűség fogalma. A tömegnövekedés és a tömeg-energia ekvivalencia értelmezése.) 

4. A lendület és a lendületmegmaradás. Az erő fogalma és mérése 
A mozgás és a mozgásállapot megkülönböztetése, a lendület mint a mozgásállapot jellemzője, a lendületmegmaradás, zárt rendszer. Az erőhatás és az erő fogalma, az erővektor, a hatásvonal, a támadáspont, az erő mérése, Newton II. és III. törvénye. Az erőlökés. Több erőhatás együttes eredménye, az eredő erő. 

5. Különféle erőhatások és erőtörvényeik. A dinamika alapegyenlete 
A rugalmas erő és erőtörvénye, a rugalmassági energia, grafikonok készítése és elemzése. Súrlódás, közegellenállás és hiányos erőtörvényeik. A súrlódási munka és a „szétszóródó” energiaváltozás. A más témából ismert erőtörvények felsorolása. Szabaderők és kényszererők. A dinamika alapegyenlete és alkalmazása. 

6. A gravitációs mező jellemzése. A bolygók mozgása 
A gravitációs vonzás, a súly és a súlytalanság értelmezése. A nehézségi és a Newton-féle gravitációs erőtörvény. A gravitációs állandó mérése. A térerősség fogalma. Potenciális energia homogén gravitációs mezőben. 
A bolygók mozgása, Kepler-törvények. Mesterséges égitestek, kozmikus sebességek. A Kepler-törvények és a Newton-féle gravitációs erőtörvény közötti összefüggés. A gravitációs gyorsulás és a gravitációs térerősség kapcsolata. 

7. A forgatónyomaték. Merev testek egyensúlya (emelő típusú egyszerű gépek) 
Az erőhatás forgásállapot-változtató képességének feltételei, a forgatónyomaték fogalma és kiszámítása a legegyszerűbb (a rögzített tengelyre merőleges síkban levő erővektor) esetében. A párhuzamos hatásvonalú erők eredője, az erőpár. A pontszerű és a kiterjedt merev testek egyensúlya. A tömegközéppont és a súlypont fogalma. Egyensúlyi helyzetek. Az emelő típusú egyszerű gépek. 

8. Energia, energiaváltozások. A mechanikai energiák és megmaradásuk 
Az energia mint állapotjellemző fogalma. Az energiaváltozás két típusának jellemzése. Az energia-megmaradás törvénye. Mechanikai energiák és kiszámításuk: a mozgási, a helyzeti és a rugalmassági energia. A konzervatív erők munkája. A munkatétel. 
9. Munka, teljesítmény, hatásfok 
A munkavégzés és a munka fogalma. A munka kiszámítása előbb a legegyszerűbb (az egyenes pálya és az állandóerő hatásvonala egybeesik), majd általánosabb esetekre is (az egyenes pálya és az állandó erő hatásvonala metszi egymást), illetve ha az erőhatás egyenletesen változik, pl. a rugalmas erő munkája, majd általános esetben grafikus meggondolás alapján. A gyorsítási, emelési, súrlódási munka. A teljesítmény és a hatásfok. 

10. Mechanikai rezgések vizsgálata, jellemzői és dinamikai feltételük 
A rezgés általános fogalma. A harmonikus rezgés és jellemzői: kitérés, amplitúdó, fázis, rezgésidő, rezgésszám. A kitérés, sebesség, gyorsulás kvalitatív és kvantitatív jellemzése. A harmonikus rezgőmozgás dinamikai feltétele. A rezgő rendszer energiaviszonyai. A matematikai inga és lengésideje. A rezgést befolyásoló külső hatások és következményeik. A rezgések csoportosítása: csillapítatlan és csillapított, illetve a szabad- és kényszerrezgések. 

11. A mechanikai hullámok vizsgálata, jellemzői és rendszerezésük. A hang 
A hullám általános fogalma és fajtái: a longitudinális és transzverzális hullám. A harmonikus hullám és jellemzői: a hullámhossz, periódusidő, rezgésszám, terjedési sebesség. Hullámok viselkedése új közeg határán: a visszaverődés és törés jelensége, törvényei. A beesési, visszaverődési és törési szög, a törésmutató. Polarizáció, interferencia, elhajlás, a Huygens-Fresnel-elv. Az állóhullám létrejöttének feltétele, kvalitatív jellemzése, a duzzadóhely és a csomópont fogalma. Állóhullámok húron és pálcán. A hanghullámok és jellemzői: hangerősség, hangmagasság, hangszín. A hangforrások és a hangszerek működésének fizikai alapjai. Ultrahang, infrahang.	

Mikola-csöves vagy légpárnás sínnel végzett kísérletek az egyenletes mozgás vizsgálatára. 

Lejtővel vagy légpárnás sínnel végzett kísérletek az egyenletesen változó mozgás vizsgálatához. 

Mit hittek a görögök a mozgás feltételéről? 

A lemezjátszóval végzett csepegtetős kísérlet megvalósítása és elemzése. 
A körmozgás Huygens-, Descartes- és Newton-féle értelmezése. (Lásd Simonyi: „A fizika kultúrtörténete”) 

Dinamikai tömegmérés. 

Galilei és Einstein élete, munkássága a fizikának ezen a területén. 

Kísérlet kiskocsik szétlöketésével. 
Rugós erőmérő skálázása és erő mérése rugós erőmérővel. 
Newton élete és munkássága a fizikának ezen a területén. 

Kísérlet a lineáris erőtörvény felismeréséhez. 

Súrlódási erő mérése többféle módon. 

A newtoni és az euleri erőt megadó egyenlet közötti különbség. 

A nehézségi gyorsulás mérése. 
A Cavendish-féle torziós mérleggel végzett kísérlet elemzése a Newton-féle gravitációs erőtörvény felismeréséhez. 
A görögök, Kopernikusz, Tycho de Brahe, Giordano Bruno, Kepler elképzelése a bolygómozgásról. Galilei és Giordano Bruno sorsa. 

Forgatónyomaték kísérleti vizsgálata kétoldalú emelővel. 

Euler élete és munkássága. 

A hő mechanikai egyenértékével kapcsolatos Joule-féle kísérlet elemzése. 
Robert Mayer, Joule, Helmholtz élete és munkássága az energiafogalom kialakításában. 

A munka kiszámítás módjának felismerése a súrlódási munka és a belsőenergia kapcsolatának kísérleti vizsgálata alapján. 

A fizika XVIII. és XIX. században ezen a területen elért eredményei és a technika kapcsolata. 

A rugón rezgő test és a fonálinga kísérleti vizsgálata. 

A hang hullámhosszának mérése több féle módon. 

A hullámkádas kísérletek elemzése. 

Huygens hullámtani munkássága.	

Ok-okozati kapcsolatok egymáshoz rendelése. Az absztrakció céljának, feltételeinek tudatosítása (pl. anyagi pont). Az elméleti ismeretek gyakorlatban történő felhasználásának a szükségességét és hasznosságát megerősíteni. 
Feladatok. 

A hasonlóság és különbözőség felismerésének gyakoroltatása, az analógiás gondolkodás lehetőségének tudatosítása. 
A kinematikát, dinamikát és az energiát átívelő feladatok. 

A fogalomalkotás algoritmusának kiemelése, a logikus gondolkodás erősítése, absztrakció. 
A fantázia erősítése, a valóság és a leírásmód megkülönböztetése, kapcsolata. 

A szaknyelv szerepének gyakorlása az ismeretek pontos megfogalmazásában. A fogalomalkotás algoritmusának alkalmazása. A mérési utasítás, a mérőeszköz és a mértékegység szerepének tudatosítása. 

Rendszerben gondolkodás erősítése. Csoportosítás megadott szempontok szerint. Következtetés kísérletből az előző ismeretek felhasználásával. Csoportosítás és megkülönböztetés. Ismeretek összekapcsolása és általánosítása. 
Feladatok. 

Jelenségek, fogalmak pontosítása, a megismerés folyamat jellegének tudatosítása. A jelenségek különböző jellegű jellemzésének igénye és lehetősége, pl. nehézségi gyorsulással és térerőséggel. 
Az energiafogalom mélyítése, bővítése és rendszerezése. A földi és a kozmikus fizika egyesítése. 

Az erőhatás fogalmának bővítése. A megállapításaink érvényességi határának tudatosítása. 

Az absztrakció céljának bemutatása. Az absztrakció és az érvényességi határ kapcsolata. 

A mennyiségi fogalmak szerepének felhasználásával megmutatni az energia (mint mennyiség) szükségességét. Tisztázni, hogy az energia fogalom ilyen bevezetése nem pontos, csak közelítő lehetőség. 

A fogalom fejlődésének szemléltetése. 

Az elmélet és a gyakorlat kapcsolata. 

Tudatosítani a meghatározások pontosságának fontosságát. Megerősíteni a mennyiségek szerepét a jelenségek leírásában. Csoportosítás és rendszerezés. 
Gyakorlati alkalmazások és az elmélet kapcsolatának felismerése. 

A hasonlóságok és különbözőségek fontosságának felismerése a jelenségcsoportok vizsgálatánál. 
A segédfogalmak szerepének felismerése a jelenségek vizsgálatánál és leírásánál.	
Követelmények
4. A nitrogéntartalmú szerves vegyületek (5 óra)
Célok és feladatok
A tanulók
- értsék az aminocsoport tulajdonságait,
- értsék az aminok értékűségét, a nyílt láncú alkilaminok homológ sorának általános képletét, az elnevezés szabályait,
- tudják az első három szénatomot tartalmazó aminok nevét,
- az aminok sav-bázis sajátságát,
- értsék a metil-amin reakcióját vízzel, hidrogén-kloriddal, a keletkezett só elnevezését,
- ismerjé-aminosavk az aminosav fogalmat, az  általános szerkezetét,
- tudják értelmezni az ikerionos szerkezetet a glicin példáján,
- tudják megbecsülni a természetes eredetű aminosavak polaritását, sav-bázis tulajdonságát képlet alapján,
- tudjanak megnevezni egyszerűbb amidokat,
- ismerjék a piridin képletét, tudják, hogy fehérjealkotó vegyület,
- tudják, hogy mi a jelentősége az élővilágban a porfirinvázas vegyületek két képviselőjének (klorofill, hemoglobin),
- tudják használni a nitrogéntartalmú szerves vegyületekről tanultakat a mindennapi jelenségek, információk (pl. szenvedélybetegségek) értelmezésében.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Aminok	Az egyszerűbb aminok elnevezésének és csoportba sorolásának gyakoroltatása képletek alapján. Kémiai reakcióiknak értelmezése az aminocsoport tulajdonsága alapján.	
Aminosavak	Az aminosavak jellemző funkcióscsoportjainak reakciói, a fehérjék képződése, élettani jelentőségük. Értsék a változatos összetételű fehérjék keletkezésének lehetőségeit.	
Savamidok	Az amidok delokalizált elektronrendszerének, polaritásuknak és síkalakú s vázuknak értelmezése.	
Nitrogéntartalmú heterociklusos vegyületek 
A piridin, a purin, a pirimidin, a pirrol	

A piridin amfoter tulajdonságainak értelmezése a molekulaszerkezet alapján. Fehérjealkotó. A porfirinváz szerepének jelentősége az élővilágban (klorofill, hemoglobin). A purin származékok gyógyszerek, drogok hatóanyagai.	
Összefoglalás, rendszerezés		
5. A szénhidrátok (10 óra)
Célok és feladatok
A tanulók
- tudják felismerni a monoszacharidokat megadott konstitúció alapján,
- értsék a nyílt láncú monoszacharid gyűrűvé záródásának lehetőségét,
- tudják megállapítani a királis szénatomok és az izomerek számát,
- ismerjék az aldózok redukáló hatását, a ketózok átizomerizálódását, a karamellizálódást és elszenesítést,
- tudják felírni a glicerinaldehid képletét,
- értsék a glicerinaldehid esetében kialakult enantiomerpárt,
- értsék a ribóz és 2-dezoxi-ribóz nyílt láncú és gyűrűs konstitúcióját, a D-konfigurációját, jelölését,
- tudják felírni a glükóz összegképletét, a molekula nyílt láncú és gyűrűs konstitúcióját,
- tudják jelölni a glükóz D-konfigurációját, a szék-konformációját, az izomerizációját vizes oldatban,
- értsék és értelmezzék az ezüsttükörpróbát, a Fehling-próbát,
- tudják felírni a fruktóz képletét,
- ismerjék a monoszacharidok jelentőségét a növényvilágban és az emberi szervezetben,
- tudják felírni a répacukor összegképletét,
- tudják felírni a diszacharidok konstitúciós képleteit, a hidrolízisüket egyenlettel,
- tudják értelmezni a répacukorral végzett egyszerű kísérleteket,
- tudják felírni a maltóz, a cellobióz szerkezetét,
- tudjanak felismerni poliszacharidot konstitúciós képlete alapján,
- ismerjék a poliszacharidok hidrolízisének termékeit,
- tudják a monoszacharidokból felépülő óriásmolekulák (a keményítő, a glikogén és a cellulóz) szerepét az élővilágban, felhasználásukat az élelmiszer-, a textil-, a papíriparban és a ragasztógyártásban. 
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
Monoszacharidok	A monoszacharidok csoportosítása az oxocsoport és a szénatomszám szerint. A nyílt láncú forma és a gyűrűvé záródás lehetőségének felismertetése.	
Glicerinaldehid	Összegképletének ismerete, jelentősége a szénhidrátok lebontásában.	
Ribóz és 2-dezoxi-ribóz	Összegképletük, a nukleotidok építőkövei.	
Glükóz	A molekula nyílt láncú és gyűrűs konstitúciójának vizsgálata, a végzett kísérletek értelmezése.	
Fruktóz 
(gyümölcscukor)	A hat szénatomot tartalmazó monoszacharidok tulajdonságainak összehasonlítása.	
Diszacharidok	A répacukor szerkezete, átalakíthatósága, szerepe táplálkozásunkban. 
A répacukor, a maltóz és a cellobióz szerkezetének és tulajdonságainak összehasonlítása.	
Poliszacharidok 
Cellulóz, keményítő	Általános képletük, származtatásuk, szerkezetük alapján reakcióik magyarázata. Lánckonformációjuk, élettani szerepük és felhasználásuk jelentősége napjainkban.	
Összefoglalás, rendszerezés		
6. A fehérjék (4 óra)
Célok és feladatok
A tanulók
- ismerjék a fehérjék építőelemeit, a peptidkötés kialakulását (Emil Fischer érdemét),
- ismerjék az aminosav-szekvenciát,
- értsék a dipeptid származtatását, a polipeptidlánc általános szerkezetének jelölését,
- ismerjék a fehérjék térszerkezetével kapcsolatban a szekunder, a tercier struktúrát,
- tudják értelmezni a b-konformációt és az a-hélixet, a kölcsönhatásokat a polipeptidlánc amidcsoportja, ill. oldalláncai között,
- ismerjék a fehérjék jelentőségét (szerkezeti anyagok, enzimek, hormonok, immunanyagok, transzportmolekulák, mozgásért felelős fonalak, energiahordozók),
- tudják használni a fehérjékről tanultakat a mindennapi jelenségek, információk értelmezésében.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
A fehérjék	A peptidkötés kialakulásának oka és a polipeptidek képződésének lehetőségei. A fehérjékkel kapcsolatban végzett egyszerű reakciók (biuretpróba, xantoprotein-reakció, reverzibilis és irreverzibilis koaguláció) értelmezése.	
7. A nukleinsavak (3 óra)
Célok és feladatok
A tanulók
- értsék az alkotórészek kapcsolódását egy nukleotidban,
- értsék a DNS és RNS összetételének eltérését,
- értsék a DNS kettős hélix szerkezetét,
- tudják megállapítani a komplementerlánc bázissorrendjét,
- tudják használni a nukleinsavakról tanultakat a mindennapi jelenségek, információk (pl. a mutációk, a mutagén hatások) értelmezésében.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
A nukleinsavak	A nukleotid szerkezete, a polinukleotidlánc kialakulása, sematikus jelölése.	
A DNS és RNS	A két anyag közötti különbségek bemutatása: eltérés az alkotóelemek összetételében, a purin és pirimidinbázisok neve; eltérés a polinukleotidláncok számában, konformációjában; hidrogénkötések a láncban és a láncok között, különbség a biokémiai jelentőségben. A DNS kettős hélixe.	
Összefoglalás, rendszerezés		
8. A műanyagok (2 óra)
Célok és feladatok
A tanulók
- ismerjék a műanyagok fogalmát, csoportosítását, jelentőségüket napjainkban,
- tudják, hogy a műanyagok makromolekuláris felépítésűek,
- értsék, hogy a műanyagok hő hatására bekövetkező viselkedése molekuláik szerkezetével függ össze,
- tudjanak felsorolni polimerizációs műanyagokat (polietilén, polipropilén, teflon, PVC, polisztirol, plexi, műgumi), ismerjék főbb felhasználási területeiket,
- tudjanak felsorolni polikondenzációval előállított műanyagot, pl. szilikonok, fenoplasztok, aminoplasztok, poliészterek (terilén), poliamidok (nejlon),
- tudják használni a műanyagokról tanultakat a mindennapi jelenségek, információk értelmezésében.
Tartalom	Fejlesztési feladatok	
A műanyagok csoportosítása 
Természetes alapú műanyagok	
A cellulóz-, fehérje- és egyéb természetes alapú műanyagok (gumi, ebonit) felismerése, szerepük mindennapi életünkben.	
Mesterséges alapú műanyagok	Szintetikus alapanyagokból előállított műanyagok.	
A polimerizációs műanyagok	A polimerizációra alkalmas vegyületek tulajdonságainak áttekintése, egy műanyag képződési reakciójának felírása.	
A polikondenzációs műanyagok	A polikondenzációra alkalmas vegyületek áttekintése, a műanyagok alapegységeinek megállapítása.	
Összefoglalás, rendszerezés		
Év végi ismétlés (8 óra)
Értékelés
Előre megadott szempontok szerint.
Formái:
- szóbeli felelet (tartalmi helyesség, szakmai nyelvezet, a mértékegységek, jelrendszer helyes használata, előadásmód, logikai helyesség),
- a segédeszközök (periódusos rendszer, táblázatok, grafikonok, modellek) szakszerű használata,
- feleletválasztásos teszt,
- táblázatkiegészítés,
- reakcióegyenletek kiegészítése,
- táblázatok, grafikonok elemzése,
- anyagok összehasonlítása,
- kísérletező tevékenység minősítése,
- kísérletelemzés,
- jelenségek magyarázata,
- számítási feladatok (a jelrendszer, a mértékegységek helyes használata),
- környezetkémiai probléma elemzése,
- a gyűjtőmunka (kép, szöveg és tárgy: ásványok, kőzetek, ipari termékek) értékelése,
- a kémiai ismereteik összekapcsolása a mindennapi élettel, a háztartás anyagaival, a környezetünkkel.
Földrajz
9-12. évfolyam
A. változat
Bevezetés
A NAT 2003 elfogadott dokumentumai alapján a Földünk és környezetünk műveltségi terület célkitűzéseinek, fejlesztési feladatainak megvalósítása az 5. évfolyamon kezdődik. Tartalmi és képességfejlesztési alapozása az Ember a természetben műveltségi területen történik - az alsó tagozatban. A későbbiekben is szoros a kapcsolat közöttük, de a 7. osztálytól kezdve a Földünk és környezetünk egyre több szállal kötődik az Ember a társadalomban című műveltségi területhez is.
Kerettantervi elgondolásainkat ezért - a fentiek figyelembe vételével - a műveltségi terület integrált jellegére, valamint a feladatainak megvalósításához szükséges legoptimálisabbnak tartott tantárgyi és tananyagbeli elrendezésre terveztük.
A kerettanterv a gimnáziumok és szakközépiskolák első két évfolyamának földrajzi anyagát dolgozza fel, de tartalmazza a 11. és 12. évfolyam érettségire való felkészítésének a programját is.
A tájékozódás és az egységben látás megkönnyítésére a tanterv apró betűs szövegében - az általános iskolai kerettanterv részletei is megtalálhatók. A mellékletben pedig - évfolyamonkénti bontásban - felsoroltuk a már megismert topográfiai fogalmakat.
A földrajz tantárgy kerettanterve
A tantárgy legfontosabb pedagógiai elképzelései
A Földünk és környezetünk műveltségi terület tantárgyaként megjelenő földrajz kiemelt fejlesztési elképzelései főként természettudományi és társadalomtudományi ismereteket integráló jellegéből adódnak. Ezért:
a) az Ember a természetben műveltségi területtel szoros kapcsolatban tartalmilag alapozza a tanulók természettudományos világképét, gondolkodását és szemléletmódját.
b) A természeti és társadalmi-gazdasági-környezeti folyamatok összefüggéseinek feltárásával, valamint napjaink eseményeinek összekapcsolásával segíti a tanulók:
- földrajzi, környezeti gondolkodásának,
- helyi, regionális, globális szemléletének,
- a környezetért felelős magatartásának alakítását.
c) A természettudományok és társadalomtudományok vizsgálódási módszereinek folyamatos alkalmaztatásával fejleszti a tanulók azon képességeit, amelyekkel tájékozódni tudnak szűkebb és tágabb környezetük jellemzői között - megszerzett ismereteik integrálásával.
Alakítja kommunikációs, narratív, döntési, szabálykövető, lényegkiemelő, problémamegoldó, kritikai, a komplex információk feldolgozásával kapcsolatos, együttműködési, életvezetési képességeiket - kulcskompetenciáik rendszerének elemeit és végül ezek kompetencia-térképpé szerveződését.
d) A tantárgy tartalmával, az általa közvetített értékek, az alapvető követelmények és az erre épülő tanulói tevékenységek megszervezésével együttesen szolgálja a tanulók társadalmi-állampolgári, cselekvési kompetenciáinak alakítását: személyiségük komplex fejlesztését.
Formálja önismeretüket, együttműködési készségüket, akaratukat; segítve a felnőtt lét szerepeire való felkészülésüket.
A tantárgy legfontosabb fejlesztési feladatai a képzési szakaszokban
Az 5-6. évfolyam: A természettudományokban begyakorolt értelmezési, megismerési, tanulási technikák, módszerek fejlesztése.
Tájékozódás a földrajzi térben és időben, a társadalmi-gazdasági-környezeti folyamatokban, a hazai földrajzi környezetben, a térképen.
A 7-8. évfolyamon: a kulcskompetenciákkal kapcsolatos alapkészségek fejlesztése.
A földrajzi-környezeti tartalmú információk értelmezése és feldolgozása - növekvő önállósággal, egyénileg és csoportosan.
Az ismert tér fokozatos kitágítása: a kontinensek megismertetésével a fontosabb földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok, erőforrások, valamint környezeti problémák térbeli elhelyezésével.
A természeti és társadalmi környezet folyamatos változásaiban megnyilvánuló alapvető törvényszerűségek megismertetése. A folyamatok kölcsönhatásainak eredményeképpen létrejövő környezeti változások nyomon követése. A környezetkárosító hatások felismertetése és a következményeik csökkentésére irányuló hazai és nemzetközi erőfeszítések érzékeltetése.
Magyarország földjének, a magyar gazdaság helyzetének és főként európai kapcsolatrendszerének megismertetése a hazához való kötődés megerősítésének érdekében.
A 9-10. évfolyamon: a természetföldrajzi és társadalomföldrajzi, környezeti jelenségek, folyamatok, összefüggések átfogó rendszerekbe helyezésén van a fő hangsúly.
A kulcskompetenciákkal kapcsolatos alapkészségek továbbfejlesztése a földrajzi-környezeti tartalmú információhordozók önálló értelmezésével, értékelésével, feldolgozásával, az ismeretszerzés változatos módjainak megismertetésével, alkalmaztatásával, a permanens önműveléshez szükséges motívumok, szándékok megerősítésével történik.
Alapvető tájékozódás a térképen, a Naprendszerben, az Univerzumban, a Földön.
A világgazdasági folyamatok felismertetése a bennük érvényesülő törvényszerűségek megláttatása: az országcsoportokban, régiókban. A magyarság és Magyarország szerepének értékelése a Kárpát-medencében, Közép-Európában, a földrészen és a világban.
A világ társadalmi-gazdasági kérdéseinek, globális jelenségeinek, összefüggéseinek áttekintése: példákon, folyamatokon keresztül.
Tájékozottság kialakítása a legfontosabb környezeti veszélyekről, az emberiség felelősségéről az egészséges környezet megőrzésben, a fenntartható fejlődés globális méretű megszervezésében.
A 11. és 12. évfolyamon a tantárgy közép- és emelt szintű érettségi vizsgakövetelményeihez igazodva:
- a középszintű vizsgához: az általános földrajzi-környezeti műveltség és a praktikus ismeretek alkalmazása,
- az emelt szintű vizsgához: az összefüggések felismerése és bizonyítása, a földrajzi-környezeti gondolkodás, az ismeretek alkalmazásához szükséges képességek fejlesztése a feladat.
A tantárgy céljai
A természeti és társadalmi folyamatokban való tájékozódás kapcsán megismertetni a tanulókat a szűkebb és tágabb környezetük természeti és társadalmi-gazdasági, valamint környezeti jellemzőivel.
A földrajzi-környezeti gondolkodás fejlesztése
- az általános természeti-társadalmi-gazdasági és környezeti jelenségek, tények, folyamatok vizsgálatával; térbeli és időbeli változásaik feltárásával,
- a vizsgálódásokat követő általánosításokkal, szintetizálással, az összefüggések felismertetésével, rendszerbe helyezésével, analóg példák keresésével,
- a kölcsönhatások és következményeik megláttatásával,
- a természettudományok és a társadalomtudományok vizsgálódási módszereinek alkalmaztatásával,
- a történeti-földrajzi szemlélet formálásával,
- a kontinensekre, országcsoportokra, országokra, tipikus tájakra jellemző földrajzi kép kialakításával,
- a termelés eltérő lehetőségeinek, módjainak és teljesítményeinek összehasonlításával,
- a más népek, nemzetiségek, kultúrák, életformák iránti érdeklődés, a tisztelet felkeltésével, a humanista értékrend alakításával,
- a haza földrajzában való tájékozottság bővítésével, a nemzeti azonosságtudat formálásával,
- a sokoldalú és differenciált, a tanulókhoz alkalmazkodó tanítási és tanulási eljárások megvalósításával,
- az információhordozókhoz és az információforrásokhoz való hozzájutás biztosításával,
- a sikeres érettségi vizsgára való felkészítés és felkészülés feltételeinek megteremtésével,
- a felelős állampolgári szerep, a környezetért felelős magatartás motivációjának erősítésével.
Értékelési elvek
Alapvető cél annak vizsgálata, rendelkezik-e a tanuló kellő kompetenciával: hogyan fejlődik tudásának, képességeinek, készségeinek rendszere a földrajz tantárgy által közvetített értékek elsajátításával.
Az egyénre szabott tanulási módszerek ugyancsak az egyénre szóló, sajátos értékelési rendszert kívánnak. Ezért kiemelt értékelési elv annak figyelemmel kísérése, hogy mennyit és mely követelmények teljesítésében fejlődött a tanuló önmagához, előző szintjéhez képest.
Az értékelésnek döntően a tevékenységek megnyilvánulásaira, az önálló munkavégzésre és az összefüggések meglátásának különböző szintjeire kell irányulnia - a fokozatosság elvének és az életkorra jellemző pszichikus fejlődés figyelembe vételével.
Az alábbiakban felsorolt értékelési szempontok közül válogatva azokat kell kiemelni, amelyek a tanulók életkorához, a tananyag jellegéhez (annak mélységéhez) s a feldolgozási képességek fokozatos fejlődéséhez, a tanulói kompetenciák bővüléséhez igazodnak.
Értékelési szempontok
A tanuló:
- elsajátította-e a természettudományok és a társadalomtudományok alapvető vizsgálati módszereit?
- ismeri és tudja-e alkalmazni az önálló ismeretszerzés lépéseit?
- képes-e önálló megfigyelésre, kísérletezésre, eszközhasználatra, térképi mérésekre, számítások elvégzésére?
- milyen szinten képes a különféle szöveges és képi információk feldolgozására, földrajzi tartalmának kifejtésére?
- ismeri-e a legfontosabb földrajzi tényeket, jelenségeket, fogalmakat, folyamatokat?
- felismeri-e és tudja-e példákkal bizonyítani a tények, jelenségek közötti hasonlóságokat és különbségeket, oksági összefüggéseket, logikai kapcsolatokat?
- tud-e csoportosítani a megadott szempontok alapján, felismeri-e a csoportosítás szempontjait?
- képes-e a megszerzett ismereteket rugalmasan használni, alkalmazni a különféle földrajzi rendszerekben, új szituációkban és a gyakorlatban?
- hogyan tájékozódik a térképen? Milyen a térképhasználati szintje a szemléleti és a logikai térképolvasás területén?
- képes-e ismereteket szerezni ábrák, képek, tematikus térképek, adatsorok, metszetek, grafikonok, térképvázlatok elemzésével, illetve azok kiegészítésével, készítésével?
- tudja-e a természeti és a társadalmi folyamatok térbeli és időbeli változásait érzékelni, értelmezni, sorrendiségüket megállapítani, példákkal bizonyítani?
- felismeri-e a hazai, az európai és a világgazdasági társadalmi-gazdasági folyamatok összefüggéseit, tendenciáit?
- képes-e a környezet természet és társadalom alkotta értékeinek felismerésére, sajátosságainak, mennyiségi és minőségi változásainak értékelésére?
- ismeri-e azokat a folyamatokat, amelyek globális környezeti válságjelenségekhez vezetnek?
- felismeri-e a társadalmi-gazdasági modernizáció kedvező és kedvezőtlen társadalmi-gazdasági-környezeti következményeit?
- alá tudja-e példákkal támasztani a földrajzi környezet megóvásának szükségességét?
- részévé vált-e személyiségének a környezettudatos magatartás és életvitel?
- rendelkezik-e megfelelő jártassággal az adott témához illeszkedő információs anyagok és információhordozók kiválasztásában és alkalmazásában?
- megfelelő-e kommunikációs képessége az önálló ismeretszerzéshez, az információk tartalmának megértéséhez és elemzéséhez, szelektív felhasználásához; az önálló vélemény kialakításához és annak kifejezéséhez, az érveléshez, a vitához?
- milyen szinten használja a földrajz szaknyelvét?
- hogyan fejlődött a tanulási technikája, megismerési, rögzítési és felidézési módszere?
- képes-e információ- és adatgyűjtésre (pl. könyvtár, internet használatára), ezek feldolgozására; vázlat, feleletterv, kiselőadás, házi dolgozat készítésére; feladatlapok megoldására, önellenőrzésre?
- igényévé, szokásává vált-e az önművelés, a társadalmi-gazdasági-környezeti aktualitások iránti érdeklődés, nyitottság?
- képes-e azonosulni a földrajz által is közvetített értékekkel; hogyan nyilvánul ez meg szokásaiban, életmódjában, együttműködési készségében, személyiségében?
A tananyag elrendezése
5. évfolyam: Tájékozódás környezetünkben és a térképen
Az időjárás, az éghajlat
Hazánk: Magyarország
6. évfolyam: Tájékozódás a Földön
A változó földfelszín
7. évfolyam: Tájékozódás a földtörténeti időben
Az Európán kívüli kontinensek természeti és társadalomföldrajza
É-, Ny-, D-, Kelet-Európa és Oroszország
8. évfolyam: Közép-Európa természeti és társadalomföldrajza
Magyarország természeti adottságai, társadalmi-gazdasági jellemzői
9. évfolyam: Tájékozódás a kozmikus környezetünkben
A földi szférák kialakulása, jellemzői
A természetföldrajzi övezetek
A természeti és a társadalmi-gazdasági-környezeti tényezők összefüggései az övezetekben
10. évfolyam: A világ változó társadalmi-gazdasági képe
Régiók, országcsoportok, országok
Magyarország
Globális környezeti problémák, megoldási lehetőségeik
11-12. évfolyam: Térképi és csillagászati ismeretek
Geoszférák
A vízszintes és a függőleges övezetesség
A népesség és a települések
A világgazdaság és ágazatainak áttekintése
Magyarország természeti és társadalmi földrajza, környezeti állapota
Európa és résztájainak, kiemelt országainak természeti-társadalmi-gazdasági képe
Az Európán kívüli kontinensek és főbb országaik
A globális válságproblémák földrajzi vonatkozásai
A tananyag elrendezésének indokai
5. évfolyam: Készítsék elő a térképismeretek Magyarország tanítását - a térképi ismeretszerzés lépéseinek alapozásával. A haza földrajzával „korán” találkozzanak a tanulók.
A közvetlen kapcsolat teremtése az Ember a természetben „Környezetünk élővilága” témakörével, így komplexebbé tenni a hazai tájak jellemzését.
6. évfolyam: A kontinensek későbbi (7 o.) megismerését jól előkészíti a földgömbi tájékozódás és a földfelszín változásai kapcsán feldolgozott természetföldrajzi fogalmak, összefüggések rendszere. Utóbbiakat segítik a biológia - életközösségeket tárgyaló témakörei.
7. évfolyam: A kontinensekre vonatkozó ismeretanyag azok jellegzetességeit, tipikus tájait emeli ki. Részletesebben csak a világgazdaság jelentősebb országaival foglalkozik. A távoli kontinensektől halad a megismerés Európa felé. A kontinensek természetföldrajzának megismerését segíti a biológia azonos évfolyamának távoli tájak életközösségeit bemutató témaköre.
8. évfolyam: Közép-Európával, Magyarországgal „érettebb” korukban ismerkedjenek meg a tanulók. A társadalmi-gazdasági folyamatok összefüggéseit, hatásait így hazai példákkal támaszthatják alá.
9. évfolyam: Az általános iskola kontinens- és országföldrajzi ismereteinek alkalmazásával itt lehet a leghatékonyabban szintetizálni, általánosítani a csillagászati, a térképészeti, a geoszférákra és a földrajzi övezetekre vonatkozó tudásanyagot. Beépülhetnek a már megszerzett fizikai, kémiai ismeretek és összefüggések is.
A természeti és a társadalmi környezet kölcsönhatásait feldolgozó témakör pedig logikus átvezetést biztosít a 10. évfolyam általános társadalomföldrajzához (népesség, települések).
10. évfolyam: Tananyaga a világ változó társadalmi-gazdasági képét és globális környezeti problémáit a „legérettebb”, az e kérdések iránti legnyitottabb korban közvetíti a tanulóknak: felkészítve őket arra, hogy folyamatosan kövessék a társadalomföldrajzi változásokat, és megújítsák földrajzi-környezeti ismereteiket.
11-12. évfolyam: Az ismeretek felelevenítése, aktualizálása, alkalmazása és a feladatmegoldásokhoz szükséges képességek egyénre szabott fejlesztése előkészíti, segíti a sikeres érettségi vizsgát.
9. évfolyam
Kimeneti követelmények a 8. osztály végén
- Ismerje a tanuló a földi képződményeket, az alapvető természeti és társadalmi jelenségeket, folyamatokat, összefüggéseket.
- Értse a természetföldrajzi és regionális társadalmi-gazdasági folyamatok egymásutániságát, időbeli fejlődését.
- Tudja értelmezni az egyes földrészek, tájak, a megismert országok természeti és társadalmi jellemzőinek kölcsönhatásait, összefüggéseit.
- Ismerje fel a kontinensek, tipikus tájak és országok regionális sajátosságait.
- Értse meg, hogy a népek természeti és gazdasági körülményei, hagyományai meghatározzák gondolkodásmódjukat, gazdasági helyzetüket, világszemléletüket.
- Lássa, hogy az emberek különböznek egymástól, de emberi voltukban egyenrangúak.
- A hazai tájakhoz való kötődés érdekében ismerje természeti és társadalmi értékeinket, valamint a természeti tényezők hatásait és földrajzi összefüggéseit a Kárpát-medence népeinek elhelyezkedésében, hagyományaiban, településeiben és gazdasági életében.
- Ismerje az emberi tevékenységek okozta környezetkárosító folyamatok példáit és megelőzésük, elhárításuk lehetőségeit.
- Tudjon példákat mondani a nemzetközi összefogásra, együttműködésre. Az általános iskola befejezésekor legyen képes az önálló szemléleti és - tanári segítséggel - az okfejtő térképolvasásra, a különböző méretarányú és tartalmú térképeken. Ismerje az eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmakat, tudjon hozzájuk tartalmi jellemzőket kapcsolni.
- Tudja kiválasztani és használni a földrajzi és egyéb információhordozókat.
- Alkalmazza biztonsággal a szakkifejezéseket.
- Ábrázolja ismereteit egyszerű térképeken, rajzokban.
- Megfigyeléseit, tapasztalatait tudja értelmezni, értékelni, alkosson azok alapján véleményt.
Évi óraszám: 74
Heti óraszám: 2
Javasolt óraterv
	Az órák felhasználása	
Témakörök	Új ismeretek 
elsajátítása	Ismétlés, 
gyakorlás	Helyi 
felhasználás, kiegészítő anyag, 
ellenőrzés	Összes óraszám	
I. Tájékozódás a kozmikus környezetben. A térkép	11	1	1	13	
II. A földi szférák. A kőzetburok. A vízburok. A levegőburok	27	3	4	34	
III. A természetföldrajzi övezetesség	9	1	2	12	
IV. A természeti és a társadalmi-gazdasági kapcsolatrendszerek	8	1	2	11	
Év végi összefoglalás	-	-	-	4	
Összesen:	55	6	9	74	
Célok:
- Az általános iskolai tantárgyi előzményekre tudatosan építve, az ismeretek alkalmaztatásával elősegíteni, hogy a tanulók megismerjék a Földet, mint bolygót és az emberiség életterét, annak természetföldrajzi sajátosságait, jelenségeit, fő folyamatait.
- Képessé tenni őket általánosításra, szintetizálásra, a jelenségek és folyamatok átfogó rendszerként való értelmezésére.
- A környezet természeti és társadalmi kölcsönhatásainak, összefüggéseinek feltárásával a tanulók környezettudatos gondolkodásának és tájékozottságának fejlesztése:
- a kozmikus környezet és a Föld, mint égitest megismertetésével,
- a Föld szféráinak és mozgásjelenségeik okainak és következményeinek megértetésével,
- a térbeli (térképi és földgömbi) és időbeli tájékozódás kiterjesztésével,
- a földrajzi övezetekben érvényesülő természeti és társadalmi kölcsönhatások felismertetésével,
- a természeti adottságok hasznosításának, a társadalmi-gazdasági élet eltérő feltételeinek bemutatásával a Föld különböző részein,
- a földrajzi övezetek, övek főbb környezeti problémáinak és azok lehetséges kezelési módjainak elemzésével,
- a kulcskompetenciákkal kapcsolatos készségek fejlesztésével,
- a belső motivációkra épülő környezettudatos magatartás és életmód alakításával.
I. Témakör: Tájékozódás a kozmikus környezetben. A térkép
Célok:
- Bővíteni a tanulók tájékozottságát a Földről, mint égitestről és annak kozmikus környezetéről szerzett ismeretekkel.
- Formálni valós képzetüket a világegyetemről, a Naprendszer égitestjeiről és mozgásaik törvényszerűségeiről.
- Érzékeltetni az égitestek közötti hasonlóságokat és különbségeket.
- Megértetni és alkalmaztatni a Föld mozgásai és a földi időszámítás közötti összefüggéseket.
- Valós képzet kialakítása az égitestek méreteiről, viszonyított nagyságrendjéről.
- Az égbolton megfigyelt jelenségek, folyamatok összevetése a tanultakkal.
- Felkelteni a tanulók érdeklődését az űrkutatás eredményei és aktuális eseményei iránt.
- Rendszerezni és bővíteni a földi tájékozódáshoz szükséges térképi és a topográfiai ismereteket.
- Lehetőségeket teremteni gyakorlati alkalmazásokra, feladatmegoldásokra, az információforrások használatára.
- Formálni a tanulók természettudományos világképét kémiai és fizikai ismereteik felhasználásával is.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Fejezetek a csillagászat történetéből. 

A Nap, mint égitest szerkezete, fizikai jellemzői, szerepe a földi életben. 
A Föld-típusú és a Jupiter-típusú bolygók. 
A Föld szerkezete. 
A Föld mozgásainak jellemzői és ezek következményei. 
A Hold jellemzői, mozgásai. 
A nap- és a holdfogyatkozás. 
Az üstökösök és a meteorok. 
A csillagok és a csillagrendszerek. 
A mesterséges égitestek és az űrkutatás szerepe a Föld megismerésében. 
Tájékozódás a térképen és a földgömbön.	A megismert földrajzi tér fokozatos bővítése. 
A térben, időben, folyamatokban való tájékozódás és tájékozottság a Földön, a Naprendszerben és a univerzumban. 
Eligazodás a csillagászati nagyságrendekben. 
A kozmikus és a földi környezeti összetevők méreteinek összevetése, a változások nagyságbeli és időbeli mértékének felismerése. 
A Naprendszer égitestjeinek jellemzése, mozgásaik és kölcsönhatásaik következményeinek értelmezése. 
Kellő kompetencia az ismeretek gyakorlati alkalmazásában: tájékozódás a csillagos égen, csillagtérképeken, éggömbön, földgömbön, modelleken. 
A földi tájékozódáshoz szükséges térképi ismeretek rendszerezése és bővítése. 
Időszámítási, mérési, helymeghatározási feladatok önálló megoldása. 
Önálló szemléleti és logikai térképolvasás különböző méretarányú, ábrázolásmódú, tartalmú térképen, légi fotókon, műholdfelvételeken. 
A tantervi topográfiai fogalmak felismerése, megnevezése térképeken, körvonalas munkatérképeken, földgömbön; tartalmi jellemzőik megfogalmazása. 
Eszközök, mérőműszerek gyakorlati használata. 
Aktuális csillagászati tartalmú információk gyűjtése. értelmezése.	
II. Témakör: A földi szférák
Célok:
- Fejleszteni a tanulók természettudományos és környezettudatos gondolkodását a geoszférák jellemzőinek megismertetésével.
- Megértetni a kőzetlemezek felépítését, mozgásuk okait és típusait, azok következményeit. Felismertetni és jellemeztetni a leggyakoribb ásványokat, kőzeteket, energiahordozókat, nyersanyagokat. Bemutatni a földtörténet fő időegységeit, eseményeit, képződményeit.
- Megismertetni a vízburok tagolódását, a felszíni és a felszín alatti víztípusok jellemzőit, egymással való kapcsolataikat.
- Bemutatni az időjárást és az éghajlatot kialakító és módosító tényezők szerepét a Föld különböző térségeiben.
- Megértetni a légkör alapfolyamatait.
- Beláttatni a Föld éghajlatának övezetes elhelyezkedését, a szélrendszerek övezetes kialakulását és ezek okait.
- Megértetni és példákkal alátámasztani a kőzetburok, a levegőburok és a vízburok fizikai jellemzői, mozgásjelenségei és azok következményei közötti összefüggéseket, kölcsönhatásokat.
- Alkalmaztatni a regionális földrajzi ismereteket.
- Észrevétetni és példákkal bizonyítani a felszín formálódásában a külső és a belső erők hatását, pusztító és építő munkáját, a földfelszín folytonos változását.
- Beláttatni, hogy a Föld egységes rendszer, s a rajta élő ember társadalmi-gazdasági tevékenységével átalakítja környezetét.
- Felismertetni az egyén, a társadalom felelősségét a geoszférák környezeti állapotáért, az összefogás szükségességét védelmükért.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
a) A kőzetburok 
A Föld belső szerkezete és fizikai jellemzői. 
A kőzetlemezek és mozgástípusaik. 
A lemezmozgások következményei: a hegységképződések és kísérő jelenségeik. 
Az ásványok és a kőzetek keletkezése, csoportosítása. 
A kőzetek felismerése, vizsgálata. 
A földtörténet eseményei. 

b) A vízburok 
A vízburok kialakulása, tagolódása. 
Az óceánok és a tengerek. 
Vizek a szárazföldek felszíne alatt. 
A szárazföldek felszíni vizei. 
A szárazföldi jég és felszínformálása. 
A vizek jelentősége és védelme. 

c) A levegőburok 
A légkör kialakulása, anyaga, szerkezete. 
Az időjárás és az éghajlat. 
A napsugárzás és a hőmérséklet. 

A légnyomás és a szél. 
A nagy földi légkörzések 
A monszunszél. 
Víz a légkörben: a csapadék. 
A légköri képződmények. 
A légkör jelentősége és védelme. 
A bioszféra összetett rendszere: a talaj. 
A főbb talajfajták és védelmük. 
A felszínfejlődés a belső és a külső erők kölcsönhatásában. 
A földfelszín nagyszerkezeti egységei, formakincseik kialakulása és változása.	A Föld belső gömbhéjainak megismerése ábra, szerkezeti földgömb segítségével. 
A tudomány korszerű ismereteire támaszkodva a kőzetlemezek mozgásainak megértése, magyarázata folyamatábrákkal, önállóan elkészített rajzokkal. 
A hegységképződés típusainak értelmezése rajzok, videofilm-részletek segítségével, példákkal történő alátámasztásuk. 
Ásványok, kőzetek önálló megfigyelése, egyszerű vizsgálata, rendszerezése. Hazai előfordulásaik és felhasználási lehetőségeik összegyűjtése. 
A földtörténet időegységeinek ábrázolása időszalagon. A térbeli és időbeli tájékozódás összekapcsolása a földtörténeti események, képződmények és topográfiai példáik segítségével. 
Kiselőadás tartása szemelvények, adatsorok gyűjtése alapján a földrengésről, a vulkánosságról. 
A főbb víztípusok jellemzői, mozgásaik magyarázata a fizikai ismeretek felhasználásával. A víztípusok rendszerezése. 
Vízrajzi alapfogalmak felismerése és jellemzése ábrák, képek segítségével. 
A tengerjárás magyarázata folyamatábra alapján. 
A tengeráramlások éghajlatmódosító hatásainak bizonyítása: tematikus térképekkel és klímadiagramokkal. 
A vizek hasznosítási lehetőségei - példák alapján. 
Esetelemzések a vízszennyeződéssel és vízvédelemmel kapcsolatban. A nemzetközi összefogás szükségességének bizonyítása a vizek védelmében - szemelvények segítségével. 
Gyűjtőmunka: vízrajzi statisztikai adatok összehasonlítása, számítási feladatok megoldása. 
Hazai vízvédelmi feladatok megfogalmazása. Házi dolgozat készítése könyvtári kutatás alapján. 
A légköri szférák jellegzetességeinek ismerete, fizikai tulajdonságaik összehasonlítása. Időjárási megfigyelések önálló végzése, mérések, számítások, az eredmények ábrázolása diagramokon, grafikonokon. 
Az éghajlati elemek tematikus térképeinek összehasonlító elemzése, klímadiagramokkal való egybevetése. 
Folyamatábra készítése és magyarázata a légkörzésről. 
Légköri képződmények, jelenségek felismerése műholdfelvételen, ábrákon, elemzésük. Folyamatok rajzos magyarázata. 
Időjárás-jelentés és időjárási térkép értelmezése. 
Cikkek gyűjtése a légszennyezésről, az éghajlatváltozásról és következményeiről - vitakörben történő feldolgozásuk. 
Talajvizsgálat, talajtérkép elemzése. Jelentőségének alátámasztása. 
A geoszférák kölcsönhatásának bizonyítása. 
Modellezés a víz, a szél, a jég felszínformálásáról, a felszínformák változásáról. A formák felismerése képeken. 
Következtetés a szerkezet alapján a jellegzetes ásványkincsekre. 
A topográfiai fogalmak megnevezése és elhelyezése munkatérképen. 
Szakkifejezések pontos használata. 
Együttműködési készség és gyakorlottság a csoportmunkában. 
Az önálló ismeretszerzés igénylése és gyakorlása. A természetföldrajzi és környezeti jelenségek, folyamatok, összefüggések átfogó rendszerezése.	
III. Témakör: A természetföldrajzi övezetesség
Célok:
- A tanulók ismereteinek bővítése, szemléletük formálása a földrajzi környezet térbeli és időbeli változásainak vizsgálatával, összefüggéseinek sokoldalú elemzésével.
A csillagászati ismeretek alkalmazásával, megértetni az éghajlati övezetesség kialakulásának okait, és ezek következményeit a vízrajzi jellemzőkre, az élővilágra, a talajra, a felszínformáló folyamatokra: a természetföldrajzi övezetesség rendszerére.
- Bemutatni konkrét példákkal az egyes övezetek, övek, területek természeti feltételei és a gazdálkodás jellemzői közötti kapcsolatokat.
- Megismertetni a tanulókkal az övezetek, övek fő környezeti problémáit és megoldásuk lehetőségeit.
- Alkalmaztatni az előzetesen megszerzett regionális földrajzi ismereteket.
- Segíteni a tanulókat a természeti folyamatok rendszerezésében, az általánosításban.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
Az éghajlati és a földrajzi övezetesség. 

A szoláris és a valós éghajlati övezetek. 
A forró övezet. 
A mérsékelt övezet. 
A hideg övezet. 

A függőleges övezetesség. 

Az övezetek, övek, területek fő környezeti problémái.	Az éghajlati és a természetföldrajzi övezetesség rendszerének és jellemzőinek ismerete. 
Ábra készítése és magyarázata a földrajzi szélességtől függő felmelegedésről, a szoláris éghajlati övezetekről. 
Az övezetek, övek, területek, vidék sajátos vonásainak bemutatása. Rendszerezés. 
Az övezetesség kategóriáinak elhelyezése munkatérképen, topográfiai példáik megnevezése. 
Az öv, terület, vidék jellegzetességeinek felismerése tematikus térképen, képen, klímadiagramon, ábrán. 
Tájleírás a tipikus tájakról. 
A kontinensekről, tájakról szerzett ismeretek alkalmazása az övezetesség rendszerében. 
Példák segítségével bemutatni a táj eltartó képességét, a társadalom lehetőségeit az övezetesség különböző egységeiben. 
Keresztmetszeti ábra készítése és elemzése a függőleges övezetességről. 
A gazdálkodás területi típusainak jellemzése legfontosabb termesztett növényeinek, tenyésztett állatainak kiemelésével. 
A vízszintes és a függőleges földrajzi övezetesség összehasonlítása. 
Cikkek gyűjtése és feldolgozása csoportmunkában az övezetek, övek, területek ökológiai problémáiról, a gazdasági hasznosítás okozta károkról.	
IV. Témakör: A természeti és a társadalmi-gazdasági környezet kapcsolatrendszere
Célok:
- A tanulók földrajzi-környezeti gondolkodásának, szemléletének fejlesztése a természetföldrajzi adottságok és a társadalmi-gazdasági jelenségek, folyamatok összefüggéseinek vizsgálatával.
- Annak megértetése, hogy a társadalom életének a természet által nyújtott feltételei nagy mértékben eltérnek a Földön, ezért az erőforrások hasznosítása, az ember és környezetének kapcsolata is különböző.
- A népesség, a településtípusok területi elhelyezkedésének, a népesedési folyamat, a népességmozgások okainak feltárása a földrajzi övezetességgel való összefüggésükben.
- A tanulók érdeklődésének felkeltése különféle népességi, nemzetiségi és társadalmi csoportok értékei, életformája iránt - a társadalmi és gazdasági élet összefüggései kapcsán.
- Annak bizonyítása, hogy a Föld egységes rendszer, amelyben a természet és a társadalom törvényszerűségei egyaránt érvényesülnek.
- Biztosítani a sokrétű társadalomföldrajzi információkhoz való hozzájutást és a társadalomtudományok feldolgozási módszereinek gyakorlását.
- Alkalmaztatni a tanulókkal a témakörhöz kapcsolódó topográfiai követelményeket.
- Ismereteik szabatos megfogalmazása, vitában való érvényesítése.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A természeti és a társadalmi környezet. 

A világ népességének gyarapodása. 

A népesség összetétele. 
A népesség földrajzi eloszlása. 

A települések földrajzi jellemzői. 
A településtípusok. 

Az urbanizáció.	A természeti és a társadalmi környezet összetevőinek rendszerezése és kölcsönhatásaik bizonyítása példákkal. 
A demográfiai robbanás, a népesedési folyamat fő problémáinak bemutatása a Föld különböző térségeiben ábrák, diagramok segítségével. 
A természetes szaporodás, a népsűrűség kiszámítása. 
Korfa önálló értelmezése, típusainak összehasonlítása. 
Természeti adottságok tematikus térképeinek összevetése a népsűrűség eloszlásával, az emberfajták elterjedésével, a településhálózattal. 
Az elöregedő és a fiatalodó társadalmak korösszetételéből adódó társadalmi-gazdasági következmények bemutatása példákon. 
Népességmutatókra vonatkozó statisztikai adatsorok önálló elemzése. 
A foglalkozási szerkezet és a gazdasági fejlettség összefüggésének bizonyítása. 
A települések csoportosítása szerepkör, alaprajz szerint, példáik bemutatása. 
Ábrák, képek, térképek, leírások segítségével a földrészek településeinek felismerése, övezeteik jellemzése. 
A nagyvárosi élettel járó társadalmi és környezeti gondok bemutatása vita keretében. 
Életképek, életmódok a különféle településtípusokon - gyűjtőmunka, illetve filmek, olvasmányok felhasználásával. 
A kontinens- és országföldrajzban tanultak alkalmazása a témakörben és a topográfia rögzítése munkatérképeken.	
A tananyag feldolgozásához szükséges topográfiai fogalmak
A középfokú földrajztanítás az általános iskolában megismert névanyag új szempontok szerinti feldolgozását és alkalmazását is szükségessé teszi. Ezeket a mellékletben soroljuk fel.
Új topográfiai fogalmak
Afrikai-lemez, Antarktiszi-lemez, Atacama-sivatag, Ausztrál-indiai-lemez, Azori-szigetek, Csendes-óceáni-lemez, Dél-amerikai-lemez, Észak-amerikai-lemez, Eurázsiai-lemez, Fülöp-lemez, Gondwana, Grossglockner, Japán-árok, Kaledóniai-hegységrendszer, Krakatau, Laurázsia, Líbiai-sivatag, Mariana-árok, Mount St. Helens, Mt. Pelée, Namib-sivatag, Nasca-lemez, Pangea, Popocatépetl, Szent Gotthárd-hágó, Takla-Makán, Teleki-vulkán, Turáni-alföld, Variszkuszi-hegységrendszer.
Bóden-tó, Brahmaputra, Csád-tó, Duna-delta, Erie-tó, Eufrátesz, Felső-tó, Genfi-tó, Gyilkos-tó, Hévízi-tó, Huron-tó, Holt-tenger, IJssel-tó, Ladoga-tó, La Plata, Lengyel-tóhátság, Mekong, Michigan-tó, Niagara-vízesés, Ontario-tó, szegedi Fehér-tó, Szelidi-tó, Szent Anna-tó.
Követelmények a tanév végén
A tanuló:
- rendelkezzen biztos természettudományos ismeretekkel a világegyetemről, a Naprendszer égitestjeiről; tudja azokat jellemezni, s ennek során alkalmazni fizikai és kémiai ismereteit,
- értse és tudja magyarázni az égitestek közötti kapcsolatokat, mozgástípusokat és ezek következményeit,
- tudja összehangolni megfigyeléseit, tapasztalatait a tanultakkal,
- rendelkezzen valós képzettel az égitestek egymáshoz viszonyított méreteiről, igazodjon el a csillagászati nagyságrendekben,
- legyen képes önálló feladatmegoldásra: a térképi és csillagászati ismeretekhez kapcsolódó mérésre, helymeghatározásra, időszámításra,
- ismerje a geoszférák kialakulását, felépítését, szerkezetét; fő jelenségeiket, folyamataikat és azok következményeit,
- tudja példákkal bizonyítani a kőzetburok, a vízburok és a levegőburok közötti oksági összefüggéseket, kölcsönhatásokat és a mindennapi életre gyakorolt hatásaikat,
- értse és támassza alá konkrét példákkal a földrajzi övezetesség megnyilvánulásait, a bennük érvényesülő természeti és társadalmi kölcsönhatásokat a Föld különböző részein,
- ismerje az egyes geoszférák, a földrajzi övezetek és övek fő környezeti problémáit, megoldásuk lehetőségeit,
- értse meg, hogy a természet által nyújtott feltételek, erőforrások eltérőek a Földön és hasznosításuk mértéke, módja is különböző,
- lássa be a népesség, a települések elhelyezkedésének, a gazdálkodás lehetőségeinek összefüggéseit a földrajzi övezetességgel,
- tudja, hogy a Föld egységes rendszer, ahol a természeti és a társadalmi törvényszerűségek egyaránt érvényesülnek,
- rendelkezzen mind a természeti, mind a társadalomföldrajzi információk feldolgozásához szükséges elemi módszerek alkalmazásának képességeivel.
- alkalmazza a regionális földrajzban eddig megszerzett ismereteit az egyes témakörök feldolgozásakor.
10. évfolyam
Évi óraszám: 74
Heti óraszám: 2
Javasolt óraterv
	Az órák felhasználása	
Témakörök	Új ismeretek 
elsajátítása	Ismétlés, 
gyakorlás	Helyi 
felhasználás, kiegészítő 
anyag, ellenőrzés	Összes 
óraszám	
I. A világ változó társadalmi-gazdasági képe	22	2	3	27	
II. A világ régiói, országcsoportjai, országai	25	3	4	32	
III. A globális problémák földrajzi vonatkozásai	8	1	2	11	
Év végi összefoglalás	-	-	-	4	
Összesen:	55	6	9	74	
Célok:
- Az általános iskolában elsajátított regionális földrajzi ismeretekre építve, azokat alkalmaztatva és kiegészítve elősegíteni, hogy a tanulók megismerjék a Föld különböző térségeinek gazdaságát, sajátos társadalmi képét, a világgazdaság fő folyamatait.
- Képessé tenni őket a társadalmi-gazdasági változások térbeli és időbeli átrendeződésének megértésére; a társadalom, a világgazdaság működésének egységes rendszerként való értelmezésére.
- A helyi, a regionális és a globális folyamatok és összefüggések bemutatásával a tanulók társadalomról és gazdaságról alkotott képét, környezettudatos gondolkodását és tájékozottságát fejleszteni:
- az egyre növekvő társadalmi igények kielégítéséért folyó termelőtevékenység eltérő vonásainak és teljesítményeinek bemutatásával a Föld jellegzetes térségeiben,
- a különböző fejlettségi szintű országcsoportok, országok jellegzetes társadalmi, gazdasági és környezeti gondjainak feltárásával,
- a globális környezeti problémák földrajzi vonatkozásainak bemutatásával,
- a nemzetközi összefogás szükségességének felismertetésével a társadalmi-gazdasági-környezeti kérdések megoldásában,
- a szűkebb közösség, az ország, a régió, a világ problémáinak megoldására irányuló készség, felelős magatartás alakításával,
- a társadalomtudományok vizsgálódási módszereinek, információ-forrásainak alkalmaztatásával,
- az információk szelektív felhasználásával, igazságtartalmuk bizonyításával vagy cáfolásával; alternatív lehetőségek keresésével a problémamegoldások során: vitával, érveléssel, az önálló vélemény tárgyszerű megfogalmazásával,
- a múlt és a jelen társadalmi folyamatairól, jelenségeiről szerzett ismeretek segítségével tendenciák érzékelése, meglátása,
- más tantárgyakban, illetve az iskolai oktatás keretén kívül szerzett ismereteik, tapasztalataik integrálásával, rendszerben történő gondolkodással,
- annak az igénynek a kialakításával, hogy a középiskola befejezése után is folyamatosan gyarapítsák földrajzi ismereteiket,
- használják földrajzi ismereteiket, kompetenciáikat állampolgári szerepük gyakorlása során.
I. Témakör: A világ változó társadalmi-gazdasági képe
Célok:
- A tanulók társadalomképének formálása a társadalmi-gazdasági folyamatok térbeli és időbeli nyomon követésével.
- Bemutatni a gazdaság működését, fő ágazatainak fejlődését, kiemelten a tercier és az információs szektor előretörését.
- Megértetni és példákkal bizonyítani a világgazdaság globalizálódását, a multinacionális vállalatok szerepét a folyamatban.
- Megismertetni a piacgazdaság jellemzőit, az integrációk formáit és szerepüket.
- Felismertetni a tőke szerepét a világgazdaságban és a nemzetgazdaságban.
- Feltárni és példákkal igazolni a gazdaság területi szerveződésének összefüggéseit és következményeit, a kölcsönös függőséget.
- Megértetni a termelés és a fogyasztás ellentmondásait, térbeli elkülönülését, növekedésének korlátait.
- Beláttatni, hogy a társadalmi-gazdasági problémák megoldása a tudomány, a technika, a gazdasági és a politikai tényezők összehangolását, a nemzetközi összefogást igényli.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A gazdasági szerkezet és átalakulása. 
A piacgazdaság. 
A nemzetgazdaság. 
A globalizáció és az integráció folyamata. 
A tercier ágazat. 
Az információs ágazat. 
A tőke nemzetközi áramlása. 
A világgazdasági szerepkörök térbeli és időbeli változásai. 
A gazdaság és a környezet állapota. 

Nemzetközi szervezetek és együttműködések. 

A pénz a világgazdaságban. 
A nemzetközi tőkeáramlás.	A gazdasági mutatók értelmezése, elemzése. Séma készítése a gazdaság felépítéséről. 
Példák a világgazdaság globalizációjára, a multinacionális vállalatok szerepére. 
Az infrastruktúra szerepének értékelése a társadalmi-gazdasági életben. A közlekedési ágazatok összehasonlítása tematikus térképek, statisztikai adatsorok felhasználásával. 
A harmadik és a negyedik szektor szerepének bemutatása a világgazdaságban és a társadalmi életben. 
Példák gyűjtése az egyes gazdasági ágak okozta környezetszennyezésről, csökkentésük lehetőségeiről. 
Esetelemzések. 
Kiselőadás a nemzetközi szervezetek szerepéről és ezekben hazánk részvételéről. 
Szituációs játék a globalizáció és a nemzetgazdaságok kapcsolatrendszeréről, a tőzsde működéséről. 
Pénzügyi aktualitások értelmezése gazdasági folyóiratok, cikkek felhasználásával.	
II. Témakör: A világ régiói, országcsoportjai, országai
Célok:
- A tanulók valós társadalomképének kialakítása friss, hiteles ismeretek nyújtásával a Föld különböző térségeinek társadalmi-gazdasági életéről, a világgazdaságban betöltött szerepéről; azok változásáról, területi átrendeződéséről, a társadalmi-gazdasági folyamatok időbeli léptékéről.
- Megértetni a gazdaság területi szerveződésének összefüggéseit és következményeit.
- Bemutatni a világgazdasági centrumok és a peremterületek szerepkörének és kapcsolatrendszerének alakulását példákon keresztül.
- Alátámasztani a világ változó gazdasági képét, sokféleségét a különböző szerepet betöltő régiók, országcsoportok és országok kiemelésével, hangsúlyosan az Európai Unió és Magyarország világgazdasági és regionális térszervező szerepét.
- Felkelteni a tanulók érdeklődését más kultúrák, népek iránt.
- Elmélyíteni a nemzettudatukat, pozitív viszonyulásukat a közös európai értékekhez.
- Felismertetni az európai egység alakulásának jelentőségét és ellentmondásait hazánk életében.
- A feldolgozás során támaszkodni a történelmi és állampolgári ismeretekre, a történeti szemléletmódra és ismeretszerzési képességekre.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A gazdasági pólusok kialakulása. 
A világgazdaság erőterei: 
Észak-Amerikában (az USA); Kelet- és Délkelet-Ázsiában (Japán, a „kistigrisek”, az iparosodás második körének országai); az Európai Unió, (magterületének és peremvidékének országai). 
A fejlődő országok általános jellemzői. 
A fejlődő országok szerepe a világgazdaságban. 

Az egyedi szerepkörök 
példái: 
A Benelux-államok. 
Svájc. 
Izrael, Törökország. 
Egyiptom. 
India. 
Kína. 
A kőolajra épülő gazdaságok. 
A „banánköztársaságok”. 
Az „adóparadicsomok”. 

Magyarország helye, szerepe a nemzetközi folyamatokban. 
A gazdasági rendszerváltás sajátosságai hazánkban. 

Gazdaságunk húzóágazatai. 

Az ipar. 

Az élelmiszeripar. 

Az idegenforgalom 

A külkereskedelem. 

Az Európai Unióhoz történő csatlakozásunk földrajzi alapjai.	A világgazdasági pólusok kialakulása okainak, időbeli és térbeli átrendeződésének magyarázata. Jelentőségük alátámasztása adatsorok, diagramok, tematikus térképek segítségével. 
Az integráció szükségének az együttműködés bővülésének, a tagállamok társadalmi-gazdasági életére gyakorolt hatásainak bemutatása az Európai Unió példáján. 

A periféria-helyzet társadalmi-gazdasági jellemzői. A centrum és a periféria országainak összehasonlítása, kapcsolatuk alátámasztása példákkal. 
Az egyoldalú gazdasági szerepkör következményeinek bizonyítása képek, adatok, szemelvények, aktualitások segítségével. 
A kiemelt egyedi szerepkörű országok sajátos társadalmi-gazdasági képének, világgazdasági jelentőségének bemutatása. 
Leírás készítése a kiválasztott egyedi szerepkörű ország tanulójának, családjának életéről. 
Terméklisták összeállítása. 
Példák hazánk és a kiemelt országok gazdasági kapcsolatainak bemutatására. 

Gazdasági mutatók összehasonlítása, hazai és nemzetközi vonatkozású következtetések megfogalmazása. 
Aktuális hírek, cikkek értelmezése. 
A magyar nemzetgazdaság jellemzése. A piacgazdaság működésének, a tulajdonformák, a gazdaság területi és szerkezeti átrendeződésének bizonyítása ábrák, tematikus térképek, statisztikai adatok, diagramok segítségével. Példák gyűjtése a külföldi tőke szerepére hazánkban. 
Természeti erőforrásaink értékelése. A gazdasági ágazatok eltérő szerepének bizonyítása a nemzetgazdaságban statisztikai adatsorok, diagramok felhasználásával. 
Az ipar szerkezeti és területi átalakulásának, fő telephelyeinek bemutatása térképek segítségével. Piacképes hazai termékek (hungarikumok) listájának összeállítása. 
Az élelmiszergazdaság szerepének értékelése a nemzetgazdaságban - önállóan választott források felhasználásával. 
Idegenforgalmi adottságaink értékeinek ismertetése. Tablók összeállítása. 
Kiselőadás: a világörökség részei hazánkban. 
A külkereskedelem szerepének értékelése hazánk gazdaságában. Az áruösszetétel és a főbb kereskedelmi partnerek bemutatása ábrák, adatok segítségével. 
Példák, aktualitások gyűjtése hazánk és az EU kapcsolatainak alakulásáról. 
Vita hazánk integrációs törekvéseiről, eredményeiről.	
III. Témakör: A globális problémák földrajzi vonatkozásai
Célok:
- A globális környezeti problémák földrajzi vonatkozásainak összegzésével megértetni a környezeti válság kialakulásának okait és folyamatát.
- Beláttatni a termelés és a fogyasztás növekedési korlátait, a fogyasztói társadalom szerepét a környezeti és a gazdasági problémák globalizálódásában.
- Példákkal igazolni a helyi, a regionális és a globális környezeti kérdések összefüggéseit, a nemzetközi összefogás szükségességét a problémák megoldásában.
- A környezettudatos gondolkodás, az értékőrző szemlélet kialakítása, az egészséges környezet és a fenntartható fejlődés megőrzéséért.
- Hozzájárulni ahhoz, hogy a tanulók felelős, a környezetért tenni akaró állampolgárokká váljanak.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
A túlnépesedés, a népességmozgás. 

Az éhezés és a szegénység. 

A nyersanyag- és energiaválság. 

Az urbanizáció környezeti következményei. 

A geoszférák környezeti károsodásai. 

A fenntartható fejlődés. 

Nemzetközi összefogás a környezet védelméért.	A környezeti válság okainak és kialakulásának értelmezése. 
A világ globális környezeti és gazdasági válságainak bemutatása konkrét példáik és előfordulási helyeik ismertetésével. 
A globális problémák felismerése hírekben, természeti és társadalmi jelenségekben, folyamatokban. 
A témakörhöz kapcsolódó adatok gyűjtése, ábrák, szemelvények értelmezése. 
Prognózis készítése a várható népességszámról, a vízhiány alakulásáról, az energiaigény növekedéséről. 
Javaslat összeállítása a víz-, a nyersanyag- és energiatakarékos életmódra, gazdálkodásra. 
Néhány nemzetközi környezetvédő szervezet megnevezése tevékenységének ismertetése. 
A fenntartható fejlődés lehetőségeinek és korlátainak értelmezése vita, szituációs játék keretében.	
A tananyag feldolgozásához szükséges topográfiai fogalmak
A középfokú földrajztanítás az általános iskolában megismert névanyag új szempontok szerinti feldolgozását és alkalmazását is szükségessé teszi. Ezeket a mellékletben soroljuk fel.
Új topográfiai fogalmak
asszuáni Nagy-gát, Kuznyecki-medence, Száhel-öv, Szilícium-völgy;
Arab Emírségek, Bolívia, Chile, Csád, Guinea, Irán, Kenya, Kuvait, Líbia, Libéria, Málta, Marokkó, Monaco, Nicaragua, Tunézia,
Bahama-szigetek, Bali, Dominika, Kanári-szigetek, Panama, Seychelle-szigetek,
Alexandria, Antwerpen, Atlanta, Cseljabinszk, Csernobil, Dallas, Dnyepropetrovszk, Donyeck, Dortmund, Duisburg, Europoort, Fokváros, Galati, Hannover, Haifa, Houston, Jeruzsálem, Kobe, Krasznojarszk, Kyoto, Manila, Mekka, Ostrava, Perth, Randstad, Rijád, Szczecin, Seattle, Tel Aviv-Jaffa, Theszaloníki, Trieszt, Uszty-Ilimszk, Várna, Zürich.
Követelmények a tanév végén
A tanuló:
- ismerje a gazdaság működésének folyamatát, fő ágainak jellemzőit, kiemelten a tercier és az információs szektor szerepét,
- tudja jellemezni a piacgazdaságot,
- értse a nemzetgazdaságok, az integrációk és a multinacionális vállalatok szerepét napjaink világgazdaságában, s tudja ezeket példákkal bizonyítani,
- ismerje fel a tőke szerepét a világgazdaság globalizálódásában,
- igazolja példákkal a világgazdasági szerepkörök térbeli és időbeli átrendeződését, értse azok okait,
- rendelkezzen hiteles ismeretekkel a Föld világgazdasági erőtereiről, legjelentősebb országcsoportjairól, országairól. Vegye észre hasonlóságaikat és különbségeiket,
- értse az összefüggést a világgazdasági centrumok és perifériák szerepkörei között, tudja ezeket példákkal alátámasztani,
- ismerje fel és indokolja az európai integráció jelentőségét és ellentmondásait hazánk társadalmi-gazdasági életében, valamint hazánk szerepét a regionális térszerveződésben,
- legyenek friss, aktuális ismeretei Magyarország társadalmi-gazdasági sajátosságairól, gazdaságának húzóágazatairól,
- értse meg és tudja példákkal bizonyítani a fogyasztói társadalom szerepét a világ környezeti és gazdasági problémáinak kialakulásában és azok világméretűvé válásában,
- igazolja példákkal a helyi, a regionális és a globális környezeti problémák összefüggéseit és a megoldásukhoz szükséges nemzetközi összefogás szerepét,
- legyen képes különféle információhordozók földrajzi-környezeti tartalmának, önálló feldolgozására, értelmezésére, a hozzájuk kapcsolódó véleményalkotásra.
Kimeneti követelmények a 10. osztály végén
- Tudjon a tanuló helymeghatározásokat végezni a térképen, a földgömbön.
- Legyen képes térképi, időszámítási feladatok megoldására.
- Ismerje a geoszférák legfontosabb folyamatait és hatásukat a mindennapi életre.
- Rendelkezzen valós képzetekkel a környezet földrajzi elemeinek méretéről, a számokkal kifejezhető időbeli változások nagyságrendjéről.
- Ismerje a földrajzi övezetesség összetevőit.
- Támassza alá példákkal a bennük érvényesülő természeti és társadalmi kölcsönhatásokat.
- Értse a népesség földrajzi eloszlását és a települések elhelyezkedését meghatározó tényezőket.
- Tudja jellemezni a gazdasági élet fő ágait, ágazatait.
- Mutassa be szerepük, jelentőségük változását.
- Ismerje a világgazdaság pólusait, a gazdaságban betöltött szerepüket.
- Értse az integrációs folyamat lényegét és fokozatait.
- Legyenek biztos ismeretei az egyes térségek, gazdasági régiók történeti és területi átrendeződéséről.
- Mutassa be a környezetkárosító tényezők földrajzi okait.
- Ismerje és igazolja példákkal a globális környezeti és gazdasági problémák kialakulását, mérséklésük lehetőségeit.
- Legyen képes a földrajzi-környezeti tartalmú információhordozók (különféle méretarányú és tartalmú térképek, statisztikai kiadványok, lexikonok, folyóiratok, szakirodalom, képek, filmek, CD-romok, internet stb.) tartalmának értelmezésére információk, önálló gyűjtésére és azok feldolgozására.
- Tudja megmutatni térképeken, bejelölni kontúrtérképeken a topográfiai fogalmakat; megfogalmazni azok földrajzi tartalmi jegyeit.
- Alkalmazza a megszerzett kulcskompetenciákat, amelyek megerősítéséhez, rendszerezéséhez a földrajz tanulása-tanítása hozzájárult.
- Földrajzi tanulmányainak befejezése után is legyen igénye a földrajzi-környezeti problémák megismerésére, megértésére.
- Személyiségét jellemezze a környezete iránt érzett felelősségtudat és tenni akarás.
11-12. évfolyam
Felkészítés a középszintű érettségi vizsgára
Heti óraszám mindkét évfolyamon: 1,5-1,5 óra
A két évfolyam össz-óraszáma: 111 óra
Az óraszámok természetesen egy évfolyamra is összevonhatók, de átgondolandó, hogy mennyiben lesz hatékony az új típusú érettségire való felkészítés, ha nem jelenik meg minden évfolyamon a földrajztantárgy, ha nem lesz folyamatos a tanulása.
Azt is javasoljuk, hogy ha a helyi lehetőségek megengedik, s a középszintű érettségit választó tanulók száma indokolja, heti 2-2 órás kurzust szervezzenek erre a szintre is. Az érettségi követelmények ismeretében úgy értékeljük, hogy a tantárgy új tartalmi és sokoldalú képességfejlesztési követelményei a bővebb időkeretben biztonságosabban teljesíthetők. Nem csak az óraszám, de a tematika összeállítása is módosítható a helyi igények, a tanulók felkészültsége alapján, a differenciálás érvényesítésével.
Javasolt óraterv:
Témakörök	Óraszámok	
I. Térképi és csillagászati ismeretek	6	
II. A geoszférák	20	
III. A vízszintes és a függőleges földrajzi övezetesség	6	
IV. A népesség és a települések	6	
V. A világgazdaság és ágazatainak áttekintése	15	
VI. Magyarország természeti és társadalmi-gazdasági földrajza, környezeti állapota	20	
VII. Európa és résztájainak, kiemelt országainak természeti, társadalmi-gazdasági képe	18	
VIII. Az Európán kívüli kontinensek és főbb országainak természeti és társadalmi-gazdasági képe	16	
IX. A globális problémák földrajzi vonatkozásai	4	
Összesen:	111 óra	
Megjegyzés: a térképismeretek, a térképen és a térképpel végzett gyakorlatok, a topográfiai ismeretek rögzítése, elmélyítése és magasabb szintre emelése minden témakörben kiemelt feladat!
Célok:
Felkészíteni a jelölteket az érettségi vizsga sikeres letételére, a földrajzi-környezeti ismeretek és kompetenciák középszintnek megfelelő, gyakorlat-központú teljesítésére:
- a köznapi műveltség részét képező friss, aktuális tényismeretekkel,
- az ismeretek és a mindennapi életben tapasztalt természeti-társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatok és jelenségek összekapcsolódásával, értelmezésével, és magyarázatával,
- a praktikus ismeretek alkalmazásával,
- a jelenségek, folyamatok átfogó rendszerként való értelmezésével, általánosítással, a szintézis megfogalmazásával,
- a földrajzi-környezeti témákhoz kapcsolódó információhordozók kiválasztásával, információtartalmuk feldolgozásával: konkrét adatok, tények megállapításával, tendenciák érzékeltetésével; az információk szelektív felhasználásával,
- a földrajzi-környezeti ismeretek összefüggéseinek és kölcsönhatásainak felismerésével, példákkal történő bemutatásával,
- különböző típusú térképek információ-tartalmának olvasásával, magyarázatával,
- a topográfiai ismeretek rögzítésével térképvázlatokon, kontúrtérképeken,
- adatok ábrázolásával, egyszerű gyakorlati és számítási feladatok megoldásával,
- térképvázlatok, sematikus vázlatrajzok készítésével,
- a földrajzi-környezeti szemléletet és gondolkodás elemi érvényesítésével, az önálló véleményalkotás biztosításával és gyakorlásával,
- a környezettudatos, értékőrző életmód, a környezetért felelős magatartás példáival,
- a társadalomföldrajzi szemlélet előtérbe helyezésével,
- az írásbeli vizsgára történő felkészülés-felkészítés kapcsán az újszerű feladattípusok és megoldásuk gyakorlásával, készségszintű elsajátításával,
- a szóbeli vizsga eredményességét segítő szabatos szaknyelv használatával, a felelet logikus felépítésével; feleletterv, témavázlat készítésével, forráselemzéssel.
A témakörök kiemelt fejlesztési feladatait kerettantervünk előző fejezetei tartalmazzák (7-10. osztály)
Az érettségi követelmények egy része az általános iskolai tananyaghoz kapcsolódik (pl. a regionális földrajz), így a felkészítéshez-felkészüléshez szükséges azok áttekintése, felfrissítése, aktualizálása is.
Mivel az érettségi követelmények szervesen az előző évfolyamok ismeretanyagára épülnek, fejlesztési feladataikat tartalmazzák, a felkészítés során a szintézis megteremtése, az ismeretek újraértelmezése, magasabb szintre emelése a földrajzi kompetenciák megerősítése, alkalmazása jelenti a további fejlesztést. Az alábbiakban a leghangsúlyosabb feladatokat összegezzük:
A témakörök leghangsúlyosabb fejlesztési feladatai
Témakör	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
I. Térképi és csillagászati ismeretek 

II. A geoszférák 
a) a kőzetburok 

b) vízburok 

c) a levegőburok 

III. A vízszintes és a függőleges földrajzi övezetesség 

IV. A népesség és a települések 

V. A világgazdaság és ágazatainak áttekintése 

VI. Magyarország természeti és társadalmi-gazdasági földrajza, környezeti állapota 

VII. Európa és résztájainak, kiemelt országainak természeti, társadalmi-gazdasági képe 

VIII. Az Európán kívüli kontinensek és főbb országainak természeti és társadalmi-gazdasági képe 

IX. A globális problémák földrajzi vonatkozásai	A térképek jelrendszerének alkalmazása. 
Időszámítási, mérési, helymeghatározási, számítási feladatok önálló megoldása. 
Szemléleti és logikai térképolvasás eltérő méretarányú és tartalmú térképeken. 
Légi fotók, műholdfelvételek, keresztmetszetek, tömbszelvények elemzése, térképekkel való összevetése. Tematikus térképek összehasonlító elemzése. 
Tájékozódás a csillagos égen, csillagtérképeken, ég- és földgömbön, modelleken. 
Eligazodás a csillagászati nagyságrendekben. 
A Naprendszer tagjainak jellemzése, mozgásaik, kölcsönhatásaik következményeinek magyarázata ábrák segítségével, egyszerű rajzok készítésével. 
Példákkal alátámasztani az űrkutatás eredményeinek gyakorlati hasznosíthatóságát. 

A földtörténet nagy időegységeinek ismerete. 
Térbeli és időbeli tájékozódás a földtörténet fő eseményeinek, képződményeinek és topográfiai példáinak összekapcsolásával. 
A Föld, illetve a kőzetburok felépítésének, a kőzetlemezek mozgásainak, ezek következményeinek értelmezése folyamatábrák segítségével. 
A hegységképződés típusainak alátámasztása példákkal. A vulkáni működés típuspéldái. 
A hegységek csoportosítása szerkezetük, formakincsük és magasságuk szerint. 
Az ásványok és a kőzetek felismerése, jellemzőik összehasonlítása, rendszerezése. Példák előfordulásukra és felhasználásukra. 
A Föld nagyszerkezeti egységeinek jellemzése, előfordulásuk példái, megnevezésük kontúrtérképen, gazdasági jelentőségük bemutatása. 
A felszínformák felismerése képeken, ábrákon, modelleken. Példáik megnevezése és megmutatása a térképen. 

A vízburok kialakulásának, a víz körforgásának magyarázata. 
A főbb víztípusok jellemzése, hasonlóságaik és különbségeik megfogalmazása. 
Mozgásaik magyarázata és ezek következményeinek példái - tematikus térképek felhasználásával. 
Vízrajzi alapfogalmak felismerése és jellemzése ábrák, képek, adatsorok segítségével. 
Számítási feladatok megoldása. 
A vizek felhasználásának lehetőségei, a vízvédelem és a takarékos vízhasználat példái; a nemzetközi összefogás szükségességének bizonyítása a vízvédelemben. 
A gleccserek és a belföldi jégtakaró munkájának bemutatása. Az általuk formált képződmények felismerése. 
A légkör összetevőinek csoportosítása. Az egyes szférák fizikai jellemzőinek, jelenségeinek összehasonlítása. 
A levegő felmelegedésének és lehűlésének magyarázata, módosító tényezőik bizonyítása példákkal. 
Az üvegházhatás rajzos magyarázata. 
Hőmérséklet-számítások, adatok grafikus ábrázolása. 
Tematikus térképek összehasonlító elemzése, klímadiagramokkal való összevetése. 
Időjárás-jelentés és időjárási térkép értelmezése. 
Légköri képződmények, jelenségek felismerése térképen, műholdfelvételen. 
Egyszerű folyamatábra készítése és elemzése az általános légkörzés rendszeréről. 
A szél felszínalakító munkájának bemutatása. 
A szél által formált képződmények felismerése ábrán, képen. 

Az éghajlati és a természetföldrajzi övezetesség és rendszerének értelmezése. 
Az egyes övezetek, övek, területek/vidék sajátos vonásainak bemutatása. 
Az övezetesség egységeinek elhelyezése munkatérképen, topográfiai példáik megnevezése. 
Képek, leírások alapján az övezetesség tipikus tájainak felismerése. 
Klímadiagramok összehasonlító értelmezése. 
Példák alapján bemutatni a táj eltartóképességét, a gazdálkodás lehetőségeit az övezetesség egyes kategóriáiban. 
A gazdálkodás területi típusainak jellemzése, a termesztett növények, tenyésztett állatok kiemelésével, térképen történő bemutatásával. Adatok gyűjtése. 
A függőleges földrajzi övezetesség magyarázata keresztmetszeti ábra alapján. 
A forró és a mérsékelt övezeti függőleges övezetesség gazdálkodásának összehasonlítása. 
Az övezetek, övek, területek környezeti problémáinak példái, megoldási lehetőségei. 

A népsűrűség, a természetes szaporodás kiszámítása. 
Korfa adatainak leolvasása és értelmezése. 
A demográfiai robbanás és a népesedési folyamat okainak és következményeinek bemutatása a Föld különböző térségeiben. 
Tematikus térképek összehasonlító elemzése (népsűrűség, emberfajták). 
Népességmutatók statisztikai adatsorainak magyarázata. 
A települések csoportosítása különböző szempontok szerint. 
Ábrák, térképek, leírások segítségével a települések jellemzése. 
A nagyvárosi élet okozta társadalmi és környezeti problémák példái. 
Szemelvények, aktuális forrásanyagok értelmezése a témakörhöz kapcsolódóan. 
A tantervben felsorolt topográfiai (települések) követelmények megmutatása a térképen, megnevezése kontúrtérképen. 

A gazdasági ágazatok, ágak rendszerezése, szerepük bemutatása. 
A gazdasági fejlettség fő mutatóinak értelmezése, a különböző fejlettségű országok példái. 
A globalizáció folyamatának és a multinacionális cégek működésének bemutatása példák segítségével. 
A mezőgazdaság területi típusainak elhelyezése a térképen és jellemzésük. 
Statisztikai adatsorok, diagramok elemzésével a gazdaság ágazataiban jelentkező mennyiségi és térbeli változások, tendenciák megállapítása. 
A telepítő tényezők szerepének és átértékelődésének bemutatása az iparvidékek és ágak példáival, aktualitások felhasználásával. 
A világ nagy ipari körzeteinek, városainak, az energiahordozók lelőhelyeinek bemutatása a térképen. 
A harmadik és a negyedik szektor jelentőségének bizonyítása adatok, diagramok segítségével, egyéb forrásanyagok felhasználásával. 
A költségvetést összetevők, az infláció-változások bemutatása adatok, példák segítségével. 
Az egyes gazdasági ágak okozta környezetszennyezés, csökkentésük lehetőségeinek bemutatása példák segítségével. 

A Kárpát-medence földtörténeti eseményeinek magyarázata földtörténeti táblázat, folyamatábra segítségével. Példák felsorolása a főbb képződmények, kőzetek előfordulásaira. 
A medence-jelleg következményeinek bizonyítása az éghajlati, vízrajzi, közlekedési, környezeti sajátosságokkal. 
Az éghajlat, a vizek, az élővilág és a talaj jellemzőinek bemutatása tematikus térképek, diagramok segítségével. 
Hazánk népességének és településeinek jellemzése diagram, adatsorok, korfa, tematikus térképek, alaprajzok, ábrák segítségével. Településeink megnevezése kontúrtérképen. 
A magyar nemzetgazdaság mutatóinak összehasonlítása nemzetközi mutatókkal, következtetések megfogalmazása. Az országon belüli regionálisan eltérő adatok magyarázata tematikus térképek felhasználásával. 
Hazánk természeti erőforrásainak értékelése, a gazdaság fő ágazatainak jellemzése. 
Az ipar szerkezeti és területi átrendeződésének, fő telephelyeinek bemutatása adatok, diagramok, tematikus térképek segítségével. 
Az élelmiszergazdaság szerepének értékelése források felhasználásával. 
A külkereskedelem szerepének igazolása hazánk gazdaságában adatsorok, ábrák segítségével, az áruösszetétel és a főbb kereskedelmi partnerek bemutatásával. Integrációs törekvéseink példái. 
Idegenforgalmunk fő körzeteinek, értékeinek ismertetése térképek, fotók, adatsorok alapján. 
Nagytájaink komplex jellemzése kontúr- és tematikus térképek, adatsorok, képek segítségével. 
Hazánk környezeti állapotának értékelése adatok, tematikus térképek, fotók, űrfelvételek alapján. 
Környezeti ártalmak, megoldási lehetőségek példái. Nemzeti parkjaink megnevezése, topográfiai elhelyezése. 

Európa nagytájainak, szerkezeti egységeinek jellemzése, elhelyezésük a térképen. 
A geológiai felépítés és az ásványkincsek előfordulásának összefüggése - példák segítségével. 
A kontinens jellegzetes éghajlatainak felismerése és jellemzése klímadiagramok, tematikus térképek, ábrák alapján. 
Az éghajlat, a vízrajz, a természetes növénytakaró és a talaj összefüggésének bizonyítása tematikus térképek felhasználásával. 
Európa sűrűn lakott területeinek indoklása. 
Az Európai Unió kialakulásának, fő intézményeinek bemutatása. A regionális fejlettség különbségeinek példákkal való alátámasztása. 
Észak-, Nyugat-, Dél-, Közép- és Kelet-Európa tájainak természeti, gazdasági és társadalomföldrajzi jellemzése: kiemelten az Egyesült Királyság, Franciaország, Olaszország, Szerbia és Montenegró, Horvátország, Németország, Ausztria, Szlovákia, Románia, Oroszország, Ukrajna. Térképvázlatok, kontúr- és tematikus térképek, keresztmetszetek értelmezése. 
Az országok európai és világgazdasági szerepének bemutatása adatsorok, tematikus térképek, aktualitások felhasználásával. 
A tanult országok, tájaik és fő gazdasági központjaik megnevezése kontúrtérképen. 

Ázsia, Amerika, Afrika nagytájainak, nagyszerkezeti egységeinek jellemzése, elhelyezésük a térképen. 
A kontinensek fő erőforrásainak értékelése. 
Tipikus tájaik, földrajzi övezeteik felismerése és jellemzése tematikus térképek, diagramok, leírások alapján. 
A természetföldrajzi tényezők összefüggéseinek bizonyítása, a kontinensek példáival. 
A népesség egyenlőtlen elhelyezkedésének, az országcsoportok eltérő ütemű gazdasági fejlődésének magyarázata. 
Példák a kontinensek jellegzetes környezetkárosodásáról, a károsodás csökkentésének lehetőségeiről. 
Statisztikai adatok, diagramok, szemelvények felhasználásával a kontinensek, főbb országaik területi fejlettségi különbségeinek magyarázata. 
Kína, Japán, India, Délkelet-Ázsia, Nyugat-Ázsia, az USA természeti- és társadalmi-gazdasági jellemzése, a világgazdaságban elfoglalt helyük bizonyítása adatsorok, ábrák, tematikus térképek segítségével. 
A gazdasági pólusok és vezető országaik világgazdasági jelentőségének bemutatása adatok, diagramok alapján. 
A tanult országok, tájaik és fő gazdasági központjaik megnevezése kontúrtérképeken. 
A centrum és a periféria országok világgazdasági szerepének összehasonlítása, kapcsolataik példákkal való alátámasztása. 
Az egyoldalú gazdasági szerepkör következményeinek bizonyítása adatok, képek, aktualitások segítségével. 

A geoszférák környezeti kapcsolatainak bizonyítása példákkal. 
A világ globális környezeti és gazdasági válságainak bemutatása konkrét példák és előfordulási helyeik ismertetésével. 
A népességszám-növekedés társadalmi következményeinek és összefüggéseinek magyarázata. 
A környezet állapota és az életminőség összefüggésének bemutatása pozitív és negatív példákkal. 
A környezeti és a gazdasági problémák globalizálódásának magyarázata. 
A témához kapcsolódó adatok, képek, szemelvények értelmezése.	
Ajánljuk a vizsgára történő felkészítéshez az Érettségiről tanároknak című módszertani segédletet, amelyet mi is felhasználtunk.
Felkészítés az emelt szintű érettségi vizsgára
Heti óraszám mindkét évfolyamon: 2-2 óra
A két évfolyam össz-óraszáma: 138 óra
Az óraszámok egy évfolyamra történő összevonását nem javasoljuk. Az új típusú, emelt szintű érettségi vizsgára való felkészítés-felkészülés feltétele, hogy folyamatos legyen a földrajz tanulása; minden évfolyamon kapjon helyet a tantárgy.
A javasolt tematika összeállítását, időkeretét a helyi igények, a tanulók felkészültsége alapján módosíthatják a Kollégák, tágabb teret hagyva a differenciálásra, a személyre szabott fejlesztésre.
Javasolt óraterv:
Témakörök	Óraszámok	
I. Térképi és csillagászati ismeretek	10	
II. A geoszférák	24	
III. A vízszintes és a függőleges földrajzi övezetesség	8	
IV. A népesség és a települések	8	
V. A világgazdaság és ágazatainak áttekintése	18	
VI. Magyarország természeti és társadalmi-gazdasági földrajza, környezeti állapota	22	
VII. Európa és résztájainak, kiemelt országainak természeti, társadalmi és gazdasági képe	22	
VIII. Az Európán kívüli kontinensek és főbb országaik természeti, társadalmi és gazdasági képe	20	
IX. A globális problémák földrajzi vonatkozásai	6	
Összesen:	138 óra	
Megjegyzés: a térképismeretek, a térképen és a térképpel végzett gyakorlatok, a topográfiai ismeretek rögzítése, elmélyítése, magasabb szintre emelése, hozzájuk megfelelő földrajzi tartalom kapcsolása minden témakörben kiemelt feladat!
Célok:
Felkészíteni a jelölteket az érettségi és egyben felvételi vizsga sikeres letételére, a földrajzi-környezeti ismeretek és kompetenciák emelt szintű követelményeinek teljesítésére.
A közép- és az emelt szintű vizsgakövetelmények közötti különbség:
- Az emelt szintű vizsga értelemszerűen magába foglalja a középszintű követelményeket. Különbözik azonban tőle az ismeretek mélységében, mennyiségében és a földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok megközelítési módjában is.
- Ezen a szinten a köznapi műveltség részét képező földrajzi-környezeti ismeretekben, azok praktikus alkalmazásán túl a többtényezős összefüggések, kölcsönhatások belátását és bizonyítását az ismeretek alkalmazását, a gondolkodási és a feladatmegoldási képesség magasabb szintjét, több témakör ismeretanyagának logikai összekapcsolását várják el a tanulóktól.
- Kiemelten szükség van az általános iskolában tanult regionális földrajzi tananyag áttekintésére, felfrissítésére; a társadalmi-gazdasági változások beépítésére, az aktualizálásra. Néhány esetben új témakör is megjelenik az emelt szintű követelményekben - olyan, amely nem szerepel a középszinten.
- A felkészítés-felkészülés során a földrajzi kompetenciák megerősítése, alkalmazása, az ismeretek újraértelmezése, új szempontú megközelítése, a szintézis megteremtése jelenti a további fejlesztést.
- A témakörök kiemelt fejlesztési feladatait kerettantervünk előző fejezetei tartalmazzák (7-10. osztály). Összegeztük a középszintű érettségi leghangsúlyosabb feladatait is. Itt most csak a középszintet meghaladó fejlesztési követelményeket, tevékenységeket tekintjük át az egyes témakörök mellé rendelve.
A témakörök leghangsúlyosabb fejlesztési feladatai az emelt szinten
Témakör	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
I. Térképi és csillagászati ismeretek	Példák a különböző tartalmú és méretarányú térképek alkalmazásának lehetőségeire. 
Számításos feladatok megoldása az arányszám és a méretarány és a fokhálózat felhasználásával. 
Logikai térképolvasás - minden témakörben. 
Metszetkészítés színvonalas térkép segítségével. 
Tények leolvasása légi- és űrfelvételekről. 
Adatsorok elemzése a Naprendszer tagjairól. 
A holdfázisok, a nap- és holdfogyatkozás kialakulásának rajzos magyarázata. 
Az üstökösök jellemzőinek bemutatása - kiselőadás. 
A Föld alakja és a tengely körüli forgás összefüggésének bizonyítása. 
A keringés és a forgás modellezése. 
Delelési magasság kiszámítása. 
A dátumválasztó vonal alkalmazása feladatokban. 
A mesterséges égitestek jelentőségének bemutatása példák segítségével.	
II. A geoszférák 
a) a kőzetburok	A relatív és az abszolút kormeghatározás lényegének ismerete. 
Az őskontinensek feldarabolódásának és összekapcsolódásának bemutatása folyamatábra felhasználásával. 
A geoszférák fejlődésének és kölcsönhatásainak értelmezése. 
Folyamatok, események időrendbe állítása. 
Adatok összehasonló elemzése a Föld gömbhéjainak jellemzőiről. 
Gyakorlati példa a geotermikus gradiens jelentőségére. 
Kőzetlemez-határok topográfiai példáinak bemutatása a térképen. 
A magmás ércképződés magyarázata ábra segítségével, példákkal való alátámasztása. 
A hegységképződési szakaszok egymásra épülésének és összefüggéseinek bemutatása. 
A hegységképződés típusainak folyamatábrán történő rajzos magyarázata. 
A lemezmozgások és a kőzetek anyagainak körforgása közötti összefüggés értelmezése. 
A Föld nagyszerkezeti egységei kialakulásának, formakincsük átalakulásának bemutatása. Topográfiai példák csoportosítása. 
Felszínformák modellezése.	
b) a vízburok	A vízburok kialakulásának magyarázata. 
A lég- és a vízkörzési rendszer kapcsolatrendszerének felismerése és bizonyítása. 
A mesterséges tavak létrehozásának és szerepének, környezeti következményeinek értékelése példák bemutatásával. 
Vízállás-jelentés értelmezése. 
A földtani szerkezet és a kőzetminőség összefüggése a felszín alatti víztípusokkal és jellemzőikkel. 
Karsztformák rajzos ábrázolása és magyarázata. 
Szöveges források felhasználásával a nemzetközi összefogás szükségességének indoklása a vízvédelemben és a vízgazdálkodásban. 
A jég felszínformálásának bemutatása konkrét tájak példáin. 
A vízrajzi névanyag gyakorlása kontúrtérképeken.	
c) a levegőburok	A légkör fejlődésének, az ózonréteg kialakulásának magyarázata. 
Helyi szelek és szélrendszerek példáinak és jellegzetességeinek bemutatása. 
A függőleges légmozgások és a szelek kapcsolatának értelmezése ábra segítségével. 
Magyarázó ábra készítése a monszun szélrendszer kialakulásáról. 
A főbb felhőtípusok felismerése, szerepük bemutatása az időjárásban. 
Vízgőztartalom kiszámítása. 
A Föld éghajlatára vonatkozó törvényszerűségek, következtetések megfogalmazása. 
A társadalmi eredetű éghajlatváltozások okainak és következményeinek bemutatása. 
A geoszférák kölcsönhatásainak bizonyítása példák segítségével.	
III. A vízszintes és a függőleges földrajzi övezetesség	A szoláris és a valós éghajlati övezetesség összehasonlítása, különbségük megfogalmazása. 
Törvényszerűségek bemutatása a földrajzi övezetesség összetevőinek és egységeinek rendszerében. 
Éghajlati övezetek, övek, területek komplex jellemzése tematikus térképek, szelvények segítségével. Felismerésük klímadiagram segítségével. 
Hasonlóságok és különbségek bemutatása az övezetek, övek, területek jellemzői között. 
Példák az övezetességi rendszer környezeti problémáinak lehetséges megoldásaira. 
Szöveg, kép, ábra elemzése, keresztszelvény készítése a függőleges övezetességről. 
Tájleírás készítése az övezetek tipikus tájairól. 
Életmódok bemutatása. Terméklista összeállítása.	
IV. A népesség és a települések	A népesedési szakaszok és a korfa jellemzőinek összekapcsolása a történelmi eseményekkel. 
A foglalkozási átrétegződés magyarázata ábra segítségével. 
Szemelvények, statisztikai adatok elemzése az urbanizációval, a népességvándorlással kapcsolatban. 
A településtípus szerepköre, alaprajza és arculata közötti összefüggés bizonyítása példákkal. 
jellegzetes településtípusok, szerkezetek, településképek összehasonlítása, felismerése térképvázlatokon, képeken, leírásokon.	
V. A világgazdaság és ágazatainak áttekintése	A gazdasági fejlettséggel, összefüggő statisztikai mutatók gyűjtése és összehasonlító elemzése. 
A piacgazdaság és a tervgazdaság működésének összehasonlítása. 
Vita, aktualitások gyűjtése a globalizáció kedvező és kedvezőtlen hatásairól. 
Az élelmiszergazdasághoz kapcsolódó adatsorok, tematikus térképek, képek értelmezése, összefüggéseik magyarázata. 
Az eltérő fejlettségű országok energiatermelésének, energiafelhasználásának összehasonlítása, példákkal való alátámasztása. 
Prognózis készítése az energiafelhasználás szerkezetének várható változásáról. 
Az ipartelepítő tényezők térbeli és időbeli változásának bemutatása néhány iparvidék és iparág példáján. 
A szerkezetváltás magyarázata. 
Az ipari parkok és a technológiai parkok szerepének bemutatása, példái. 
Adatsorok, szemelvények segítségével az infrastruktúra, a gazdasági fejlettség és az életminőség összefüggéseinek bizonyítása. 
Az adósságválság kialakulásának és következményeinek magyarázata. 
Példák gyűjtése aktualitásuk alapján az inflációt és a költségvetési hiányt növelő folyamatokra.	
VI. Magyarország természeti és társadalmi-gazdasági földrajza, környezeti állapota	A Kárpát-medence földtörténeti fejlődésének magyarázata a lemeztektonikai folyamatokkal. 
Időszakok, korok eseményeinek és hazai képződményeinek ismerete, térképi elhelyezése. 
A medence-jelleg, a földtani szerkezet, az éghajlati elemek, a felszín alatti és a felszíni vizek jellemzői közötti összefüggések bizonyítása. 
A népesség-összetételt, területi eloszlást bemutató tematikus térképek, adatsorok elemzése. 
A munkanélküliség kialakulásának és aktuális helyzetének bemutatása adatok, szemelvények értékelésével, más országokkal való összehasonlítással. 
Gazdasági mutatók összehasonlításával a hazai gazdaság helyének bemutatása Európában. 
A gazdaság szerkezeti és területi átalakulásának eredményei és területi átalakulásának eredményei és gondjai - forrásfeldolgozás. 
A külföldi tőke szerepének értékelése a hazai gazdaságban - adatok, tények gyűjtése nemzetközi vállalatokról. 
Az ipari termelésre vonatkozó adatsorok tematikus térképek, ábrák elemzése, terméklisták összeállítása. 
Az ipari parkok szerepének bemutatása példák segítségével. 
Az élelmiszergazdaság értékelése természeti adottságainkkal összefüggésben. 
A termelékenység összehasonlítása más országokéval - adatsorok felhasználásával. 
Idegenforgalmi körzeteink komplex jellemzése, kontúrtérképen való elhelyezése. 
Program-ajánlat összeállítása egy-egy jellegzetes körzet megismeréséhez. 
Nagytájaink természeti-társadalmi-gazdasági, környezeti képének jellemzése. A tájtípusok sajátosságainak bemutatása: képek, leírások segítségével, domborzati és tematikus térképek logikai elemzésével. 
Hazánk nagyrégióinak összehasonlítása, a regionális fejlettség különbségeinek indoklása - adatsorok felhasználásával. 
Példák a hazai és a határokon átnyúló régiók együttműködésére. 
Kiselőadás a hazai környezetvédelem és gazdálkodás elveiről, alkalmazásának példáiról - önálló forráskeresés alapján. 
Rendszerező vázlat, sematikus ábrák készítése, írásbeli feladatlapok megoldása, kontúrtérképes feladatok gyakorlása Magyarország témaköréből. 
Topográfiai fogalmak megnevezése, illetve bejelölése kontúrtérképen.	
VII. Európa és résztájainak, kiemelt országainak természeti, társadalmi-gazdasági képe	A kontinens kialakulásának és fejlődésének bemutatása geológiai és szerkezetmorfológiai térképekkel; a lemeztektonikai folyamatokkal való összefüggésben. 
Szerkezeti, morfológiai egységek felismerése képen, ábrán, kontúrtérképen; példáik megnevezése, bejelölésük kontúrtérképbe. 
A kontinens eltérő adottságú tájainak természetföldrajzi összehasonlítása tematikus térképek, ábrák, klímadiagramok, képek segítségével. 
A társadalmi-gazdasági fejlettségi különbségek bemutatása példák kiemelésével; okaik és következményeik megfogalmazása. 
Az európai integrációhoz vezető okok, lépések magyarázata, fejlődésének története. 
Az EU mezőgazdasági-, területfejlesztési- és környezetvédelmi politikájának bemutatása - kiselőadások összeállításával. 
Az EU világgazdasági centrum szerepének bizonyítása statisztikai adatok, aktualitások felhasználásával. 
Hazánk és az EU kapcsolatainak példái - források feldolgozása. 
Az észak-európai országok szerepének bemutatása Európa és a világgazdaságban. 
A gyarmatosítás, a gazdaságtörténeti múlt szerepének példái Nyugat-Európa országainak mai gazdaságában. 
Szerkezetváltásuk bizonyítása adatok, ábrák segítségével. 
A Földközi-tenger jelentőségének összegzése a dél-európai országok életében. 
A mediterrán táj, a történelmi múlt, a kulturális örökség szerepének bemutatása az idegenforgalomban - kiselőadás, adatelemzés, képelemzés. 
Közép-Európa sík- és rögvidékeinek és magashegységeinek összehasonlítása tematikus térképek, rendszerező táblázat segítségével. 
Németország szerepének bemutatása az EU-ban, a világgazdaságban adatsorok, aktuális forrásanyagok felhasználásával. 
A középszinten nem szereplő országok: Lengyelország, Csehország és Szlovénia természeti-, társadalmi-gazdasági sajátosságainak bemutatása. 
Az Európáról szerzett ismeretek rendszerezése, témavázlat készítése, feladatlapok megoldása, feladattípusok gyakorlása. 
Topográfiai fogalmak megnevezése, illetve bejelölése kontúrtérképeken; földrajzi jellemzőik megfogalmazása.	
VIII. Az Európán kívüli kontinensek és főbb országainak természeti és társadalmi-gazdasági képe	A kontinensek szerkezeti felépítése és kialakulásuk lemeztektonikai magyarázata. 
Természetföldrajzi adottságaik összefüggéseinek bemutatása tematikus térképek segítségével. 
Éghajlatok felismerése klímadiagramon, elhelyezésük a kontinensek térképvázlatán. 
Keresztmetszet elemzése. 
A vízszintes és a függőleges természetföldrajzi övezetesség jellegzetességeinek bemutatása az egyes kontinenseken. 
A kontinensek világgazdasági szerepének értékelése, változásának bizonyítása grafikonok, adatsorok segítségével. 
Ázsia vallási, kulturális sokszínűségének, hagyományainak és ezek következményeinek bemutatása példák alapján. 
A külföldi tőke szerepének értelmezése az ázsiai országok életében - konkrét példák bemutatásával. 
Japán szerepének alátámasztása Ázsia gazdaságának fejlődésében. 
Délkelet-Ázsia iparosodott és iparosodó országainak összehasonlítása, hasonló és eltérő gazdasági jellemzőinek megfogalmazása. 
Az arab világ gazdasági jelentőségének bemutatása; a vallás szerepe a társadalmi-gazdasági életben. 
Izrael gazdaságának jellemzése. 
Ausztrália természeti adottságai és gazdasága közötti összefüggések bemutatása, a kontinens világgazdasági szerepének alátámasztása statisztikai adatokkal. 
Afrika természeti erőforrásainak értékelése tematikus térképek, adatsorok segítségével. 
Aktualitások gyűjtése Afrika népesedési problémáiról, az élelmiszerellátásról, a társadalmi-gazdasági elmaradottság okairól; a megoldás lehetőségeiről. 
Észak-, Közép- és Dél-Amerika természeti adottságainak erőforrásainak összehasonlítása és értékelése tematikus térképek, diagramok, statisztikai adatok felhasználásával. 
A népesség városba történő áramlásának okai és következményei - példák az amerikai kontinensről. 
Az USA nagy gazdasági körzeteinek bemutatás, fejlődésük tendenciájának megfogalmazása ábrák, adatok, cikkek felhasználásával. 
Az USA világgazdaságban elfoglalt vezető szerepének indoklása, bizonyítása. 
A közép szinten nem szereplő országok: Mexikó és Brazília társadalmi-gazdasági jellemzőinek bemutatása adatok, tematikus térképek segítségével. 
A fejlődő országok városiasodásának magyarázata ábrák, képek, statisztikai adatok alapján. 
A világgazdasági pólusok kialakulásának területi átrendeződésének bemutatása; vezető szerepük bizonyítása források felhasználásával. 
A periféria-térségek jellemzése, felzárkóztatásuk lehetőségeinek alátámasztása példákkal. 
Az egyedi szerepkört betöltő trópusi üdülőszigetek és az adóparadicsomok szerepének, gazdaságuk jellemzőinek bemutatása szemelvények, aktualitások gyűjtése alapján. 
A kontinensek és kiemelt országaik topográfiai fogalmainak megmutatása térképen, bejelölése kontúrtérképbe; a hozzájuk kapcsolódó tartalmi jellemzők megfogalmazása.	
IX. A globális problémák földrajzi vonatkozásai	A környezeti válság okainak és kialakulásai folyamatának magyarázata. 
A társadalmi tevékenységek hatására kialakult környezeti változások bemutatása példák alapján. 
A fenntartható fejlődés értelmezése szemelvények felhasználásával. 
Nemzetközi környezetvédelmi megállapodások, ajánlások, nemzetközi szervezetek tevékenységeinek bemutatása - kiselőadások segítségével. 
A kimeneti követelmények a 11-12. évfolyamon megegyeznek az emelt szintű érettségi vizsga követelményeivel. A vizsgára történő felkészítéshez ajánljuk az Érettségiről tanároknak című módszertani segédletet, amelyet mi is felhasználtunk.	
Melléklet
Az általános iskolában elsajátított topográfiai fogalmak évfolyamonkénti bontásban
5. osztály
Aggteleki-karszt, Alföld, Alpokalja, Ausztria, Bakony, Borsodi-medence, Börzsöny, Budai-hg., Bükk, Cserhát, Dunántúli-dombság, Dunántúli-khg., Duna-Tisza-köze, Dunazug-hegység, Északi-khg., Gellért-hegy, Hortobágy, Horvátország, János-hegy, Kárpát-medence, Kékes, Kisalföld, Kiskunság, Kőszegi-hg., Mátra, Mecsek, Mezőföld, Nagykunság, Pesti-síkság, Románia, Somogyi-dombság, Soproni-hg., Szerbia és Montenegró, Szlovákia, Szlovénia, Tiszántúl, Tolnai-dombság, Velencei-hg., Vértes, Visegrádi-hg., Zalai-dombság, Zempléni-hg.
Balaton, Bodrog, Csepel-sziget, Dráva, Duna, Fertő tó, Ipoly, Kis-Balaton, Körös, Maros, Mohácsi-sziget, Rába, Sajó, Sió, Szigetköz, Tihanyi-fsz., Tisza-tó, Tisza, Velencei-tó, Zagyva, Zala,
Aggteleki N. P., Balaton-felvidéki N. P., Balatonfüred, Budapest, Debrecen, Eger, Fertő-Hanság N. P., Győr, Hortobágyi N. P., Kiskunsági N. P., Kőszeg, Miskolc, Őrségi N. P., Pécs, Siófok, Sopron, Szeged, Veszprém.
6. osztály
Adriai-tenger, Afrika, Atlanti-óceán, Ausztrália, Antarktisz, Amerika, Ázsia, Csendes-óceán, Eurázsia, Európa, Fekete-tenger, Földközi-tenger, Indiai-óceán, Jeges-tenger, Kaszpi-tenger.
Alpok, Badacsony, Etna, Kárpátok, Pó-síkság, Román-alföld, Urál, Vezúv.
Burgenland, Erdély, Észak-, Nyugat-, Dél-, Kelet- és Közép-Európa, Felvidék, Kárpátalja, Vajdaság.
Baktérítő, Déli-sark, déli-sarkkör, Egyenlítő, Északi-sark, északi-sarkkör, Ráktérítő.
7. osztály
A kontinenseknél felsoroltak már nem szerepelnek az országoknál. A kiemelt országokat vastag betűk jelzik.
Eurázsia-hegységrendszer, Pacifikus-hegységrendszer
Afrika: Gibraltári-szoros, Guineai-öböl, Madagaszkár, Szuezi-csatorna, Vörös-tenger, Atlasz, Dél-afrikai-magasföld, Etióp-, Kelet-afrikai-magasföld, Kilimandzsáró-csoport, Kongó-medence, Szahara, Szudán.
Dél-afrikai Köztársaság, Egyiptom, Kairó, Kongó, Niger, Nílus, Száhel-övezet, Viktória-tó, Zambézi, Tanganyika-tó.
Ausztrália, Óceánia, sarkvidékek: Antarktisz, Arktisz, Ausztrál-alföld, Murray, Nagy-Korallzátony, Nagy-Vízválasztó-hg., Ny-ausztráliai-ősföld, Tasmánia, Új-Guinea, Új-Zéland.
Ausztrál Államszövetség, Canberra, Melbourne, Sydney.
Amerika: Antillák, Észak-, Dél-, Közép-Amerika, Floridai-fsz., Golf-áramlás,
Grönland, Hawaii-szigetek, Jeges-tenger, Kaliforniai-félsziget, Karib-szigetek, Labrador-félsziget, Latin-Amerika, Mexikói-öböl, Panama-csatorna.
Amazonas-medence, Andok, Appalache-hegység, Brazil-felföld, Guyanai-hegyvidék, Kanadai-ősföld, Kordillerák, Mexikói-fennsík, Mississippi-alföld, Parana-alföld, Patagónia, Préri-fennsík, Sziklás-hegység.
Amazonas, Colorado, Mississippi, Nagy-tavak, Parana, La Plata, Szent Lőrinc-folyó.
Amerikai Egyesült Államok: Alaszka, Washington, Chicago, New York, Houston, New Orleans, Los Angeles, San Francisco.
Argentína: Buenos Aires, Kanada, Ottawa, Kuba, Venezuela.
Mexikó: Mexikóváros.
Brazília: Brasilia, Sao Paulo, Rio de Janeiro.
Ázsia: É-, Belső-, K-, D-, DK-, DNy-Ázsia.
Arab-, Hindusztáni-, Indokínai-félsziget, Indonéz-szigetvilág, Fülöp-szigetek, Japán-szigetek, Japán-tenger, Jeges-tenger.
Kaszpi-tenger, Kis-Ázsia, Koreai-félsziget, Maláj-félsziget, Perzsa-öböl.
Altáj, Arab-tábla, Csomolungma, Dekkán-fennsík, Dél-kínai-hegyvidék, Himalája,
Közép-szibériai-fennsík, Pamír, Tien-san, Urál.
Gobi, Hindusztáni-alföld, Kaszpi-mélyföld, Kínai-alföld, Mezopotámia-alföld, Nyugat-szibériai-alföld, Szibéria, Tibet.
Aral-tó, Jangce, Indus, Gangesz, Jenyiszej, Léna, Ob, Sárga-folyó, Tigris, Urál folyó, Bajkál-tó.
India: Új-Delhi, Calcutta, Mumbai; Indonézia, Irak: Bagdad; Irán, Izrael,
Japán: Tokió, Oszaka.
Kína: Peking, Sanghaj, Kanton, Hongkong,
Koreai-Köztársaság: Szöul.
Szaud-Arábia, Szingapúr, Tajvan, Thaiföld, Törökország: Ankara, Isztambul.
Európa: Balti-tenger, Északi-tenger, Fekete-tenger, Földközi-tenger, Adriai-tenger, Jeges-tenger, La Manche.
Appennini-félsziget, Balkán-félsziget, Boszporusz, Brit-szigetek, Ciprus, Észak-atlanti-áramlás, Izland, Kréta, Pireneusi-félsziget, Skandináv-félsziget, Szicília.
Alpok, Appenninek, Balkán-hg., Balti-ősföld, Bretagne, Dinári-hg., Etna, Finn-tóvidék, Francia-középhegység, Kárpátok, Kárpát-medencevidék, Kaukázus, Mont Blanc, Német-középhegység, Pennine-hg., Pireneusok, Skandináv-hg., Urál, Vezúv.
Donyec-medence, Germán-alföld, Holland-mélyföld, Kelet-európai-síkság, Mezeta, Lengyel-alföld, Londoni-medence, Párizsi-medence.
Dnyeper, Don, Duna, Elba, Ladoga-tó, Loire, Pó, Rajna, Rhőne, Szajna, Temze, Urál-folyó, Volga.
Észak-, Nyugat-, Dél-, Kelet-Európa, Közép-Európa.
A fentieken kívül, országonként
Albánia: Tirana, Belgium: Brüsszel. Bosznia-Hercegovina: Sarajevo. Bulgária: Szófia, Dánia: Koppenhága. Észtország. Fehéroroszország: Minszk, Finnország: Helsinki.
Franciaország: Lotaringia, Párizs, Marseille, Le Havre, Lyon, Strasbourg, Görögország: Athén. Hollandia: Amsterdam, Hága, Rotterdam.
Horvátország: Dalmácia, Száva, Zágráb, Dubrovnik, Fiume (Rijeka).
Írország: Dublin. Izland: Reykjavík. Lettország, Litvánia, Luxemburg, Macedónia: Skopje. Moldova: Chişinâu.
Nagy-Britannia Egyesült Királyság: Anglia, Skócia, Wales, Észak-Írország, London, Birmingham, Glasgow, Manchester.
Norvégia: Osló.
Olaszország: Róma, Genova, Milánó, Nápoly, Torino, Vatikán, Velence.
Oroszország: Moszkva, Murmanszk, Novoszibirszk, Szentpétervár, Volgográd.
Portugália: Lisszabon.
Spanyolország: Madrid, Barcelona.
Svédország: Stockholm, Göteborg.
Szerbia és Montenegro: Podgorica, Vajdaság, Belgrád, Szabadka, Újvidék.
Ukrajna: ÉK-i Kárpátok, Kárpátalja, Kijev, Beregszász, Csap, Munkács, Odessza, Ungvár, Vereckei-hágó.
8. osztály
Németország: Germán-alföld, Német-középhegység, Rajna, Sváb-Bajor-medence, Duna, Elba, Rajna-Majna-Duna vízi út.
Berlin, Bonn, Bréma, Drezda, Duisburg, Frankfurt, Hamburg, Halle, Köln, Lipcse, München, Ruhr-vidék, Stuttgart.
Lengyelország: Lengyel-alföld, Lengyel-középhegység, Visztula, Odera, Varsó, Gdansk, Katowice, Krakkó, Szilézia.
Csehország: Cseh-medence, Érchegység, Morva-medence, Szudéták, Elba, Moldva.
Prága, Brno, Karlovy Vary, Plzeň, Ostrava.
Ausztria: Bécsi-medence, Grazi-medence, Keleti-Alpok, Duna, Bécs, Burgenland, Graz, Linz, Salzburg.
Horvátország: Dinári-hg., Száva, Ljubjana, Eszék.
Svájc: Bern, Genf.
Szlovákia: Északnyugati-Kárpátok, Csallóköz, Magas-Tátra, Szlovák-érchegység, Duna, Vág, Pozsony, Kassa, Révkomárom.
Szlovénia: Keleti-Alpok, Karszt, Száva, Ljubjana.
Románia: Erdélyi-középhegység, Erdélyi-medence, Hargita, Kazán-szoros, Keleti-, Déli-Kárpátok, Moldova, Román-alföld, Duna, Körös, Maros, Olt, Szamos, Gyilkos-tó.
Bukarest, Arad, Brassó, Constanţa, Kolozsvár, Marosvásárhely, Nagyvárad, Ploiesti, Székelyföld, Székelyudvarhely, Temesvár.
Magyarország: Balaton, Bodrog, Csepel-sziget, Dráva, Duna, Dunántúl, Dunakanyar, Fertő tó, Hernád, Hévízi-tó, Ipoly, Kárpát-medence, Kelet-Közép-Európa, Keleti-főcsatorna, Kis-Balaton, Kőrös, Margit-sziget, Maros, Mohácsi-sziget, Mura, Nyugati-főcsatorna, Rába, Sajó, Sió, Szamos, Szentendrei-sziget, Szigetköz, Tihanyi-fsz., Tisza, Tisza-tó, Velencei-tó, Visegrádi-szoros, Zagyva, Zala.
Alföld: Tiszántúl, Duna-Tisza-köze, Mezőföld, Mátraalja, Bükkalja.
Bácskai-löszhát, Beregi-síkság, Bodrogköz, Dráva-melléke, Duna-Dráva N. P., Hajdúság, Hortobágy, Hortobágyi Nemzeti Park, Jászság, Kiskunság, Kiskunsági N. P., Körös-Maros N. P., Körösök-vidéke, Maros-Körös-köze, Nagykunság, Nyírség, Pesti-síkság, Sárköz, Solti-síkság, Szatmári-síkság.
Algyő, Baja, Békéscsaba, Cegléd, Debrecen, Dunaújváros, Gyula, Hajdúszoboszló, Hódmezővásárhely, Jászberény, Kaba, Kalocsa, Karcag, Kecskemét, Makó, Mohács, Nyíregyháza, Martfű, Orosháza, Paks, Szeged, Székesfehérvár, Szolnok, Tiszaújváros, Százhalombatta, Törökszentmiklós.
Kisalföld: Győri-medence, Mosoni-síkság, Rábaköz, Marcal-medence,
Ság, Somló, Hanság, Kis-Duna, Mosoni-Duna, Marcal, Fertő-Hanság N. P.,
Ács, Esztergom, Győr, Hegyeshalom, Komárom, Lábatlan, Mosonmagyaróvár, Nyergesújfalu, Pannonhalma, Petőháza, Répcelak.
Alpokalja: Nyugat-magyarországi peremvidék, Göcsej, Kemeneshát, Kőszegi-hg., Őrség, Soproni-hg., Zalai-dombság, Zala.
Balf, Bük, Kőszeg, Nagykanizsa, Sárvár, Sopron, Szentgotthárd, Szombathely, Zalaegerszeg.
Dunántúli-dombság, Tolnai-dombság, Somogyi-dombság, Külső-Somogy, Belső-Somogy, Szekszárdi-dombság, Mecsek, Villányi-hg., Baranyai-dombság, Balaton.
Beremend, Kaposvár, Komló, Nagyatád, Nagykanizsa, Pécs, Siófok, Szekszárd, Szigetvár, Zalakaros, Őrségi N. P.
Dunántúli-középhegység: Badacsony, Bakony, Balaton-felvidék, Balaton-felvidéki N. P., Budai-hg., Dunazug-hegység, Gerecse, Móri-árok, Pilis, Tapolcai-medence, Velencei-hg., Vértes
Ajka, Balatonfüred, Dorog, Esztergom, Harkány, Hévíz, Keszthely, Pápa, Szentendre, Tata, Tatabánya, Tihany, Várpalota, Veszprém.
Északi-középhegység: Aggteleki-karszt, Baradla-barlang, Borsodi-medence, Börzsöny, Bükk-fennsík, Bükk, Cserehát, Cserhát, Hegyalja, Kékes, Mátra, Nógrádi-medence, Tokaj-Eperjesi-hg., Visegrádi-hg., Zempléni-hg., Aggteleki N. P., Bükki N. P., Balassagyarmat, Eger, Gyöngyös, Hatvan, Hollókő, Hollóháza, Kazincbarcika, Miskolc, Ózd, Salgótarján, Sárospatak, Vác, Visonta, Visegrád, Záhony.
Budapest - Budapesti agglomeráció, Magyarország megyéi.
Közép-magyarországi, nyugat-dunántúli-, közép-dunántúli-, dél-dunántúli-, észak-magyarországi-, észak-alföldi-, dél-alföldi-régió.
Földrajz
9-12. évfolyam
B. változat
9-10. évfolyam
1. Bevezetés
A kerettanterv a 2003 decemberében elfogadott, és a 2004 szeptemberétől felmenő rendszerben bevezetésre kerülő Nemzeti alaptanterv alapján készült. A Földünk-környezetünk műveltségi területben megfogalmazott követelményeket földrajz tantárgy keretében dolgozza fel. Előzménye az alsó tagozatos környezetismeret és az 5-8. évfolyam közötti szakaszra vonatkozó földrajz tantárgy.
Ez a tanterv valamennyi iskolaszerkezeti típushoz illeszkedik. Alkalmazását elsősorban ott ajánljuk, ahol az iskolai pedagógiai program fontosnak tartja a tanulók természettudományos szemléletmódjának kialakítását, a természettudományi és a társadalomtudományi szemléletmód közelítését, valamint a nemzetközi dimenziók megismertetése mellett a tényismereteken nyugvó nemzeti és európai identitástudat kialakítását. Különösen ajánljuk azoknak az iskoláknak, ahol a tanulók általános, vagy annál jobb képességekkel és nagyobb környezeti érdeklődéssel rendelkeznek, tanáraiktól pedig nem idegen a modern pedagógiai módszerek, a kreatív metodikai eljárások alkalmazása.
2. A műveltségi terület céljai és feladatai
A Földünk-környezetünk műveltségi terület tanításának alapvető célja a földi térnek és benne az ember környezetének szintetizáló módon való megismertetése. Ennek érdekében megismerteti a tanulókat a szűkebb és tágabb környezet természeti és társadalmi-gazdasági jellemzőivel, folyamataival. Vizsgálódásának középpontjában a természeti, társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatok, jelenségek, valamint napjaink, a hétköznapok eseményei állnak. Mindent a társadalom szemszögéből mutat be. Közben részben a természettudományok, részben a társadalomtudományok vizsgálódási módszereit alkalmazza. A műveltségi terület a tanulás oknyomozó jellegét hangsúlyozza. A Földön megismerhető környezeti, természet- és társadalomföldrajzi jelenségeket összefüggéseikben és folyamataikban mutatja be. Arra keresi a választ, hogy a Föld különböző természeti adottságú tájai milyen életfeltételeket biztosítanak az ott élő emberek számára, és hogy a társadalom miképp él a lehetőségeivel. Bemutatja a természeti képződmények, a társadalmi-gazdasági, környezeti jellemzők térbeli és időbeli fejlődését, valamint változásuk tendenciáit. A ma emberét, a társadalmat és annak környezetét helyezi a középpontba. Olyan ismereteket kíván nyújtani a tanulóknak, olyan képességeket kíván kialakítani bennük, amelyek szükségesek a folyton változó világban való eligazodásukhoz. Megismerteti - lehetőség szerint a gyakorlatban - a környezetben való térbeli és időbeli tájékozódás, eligazodás alapvető eszközeit és módszereit, fokozatosan kialakítja a környezetre vonatkozó információkhoz való hozzájutás képességét. Nagymértékben támaszkodik a tanulók megfigyeléseire, önálló tapasztalatszerzéseire. Számít a tanulói és tanári kreatív munkára, a taneszközökön kívüli információhordozók használatára.
A Földünk-környezetünk műveltségi terület kiemelt célja, hogy a tanulók tudatában reális kép alakuljon ki nemzeti értékeinkről, a magyarság világban elfoglalt helyéről, hazánk kedvező és kedvezőtlen természeti-, társadalmi-gazdasági adottságairól, a Magyarországon jellemző társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatokról. Tudják helyesen értelmezni hazánk szerepét és lehetőségeit az európai integrációban, legyenek képesek tájékozódni nemzetközi léptékben is.
A Földünk-környezetünk műveltségi terület célja, hogy a megfogalmazott tartalmak feldolgozása során fejlődjék a tanulók földrajzi-környezeti gondolkodása, helyi, regionális és globális szemlélete. Megértsék, hogy a természet egységes egész, a Föld egységes, de állandóan változó rendszer, amelyben az ember természeti és társadalmi lényként él, és ez megköveteli az erőforrásokkal való észszerű gazdálkodást. Minden jelenséget és folyamatot változásában, fejlődésében mutat be, megláttatja azok okait és lehetséges következményeit is. Ezzel azt akarja elérni, hogy a tanulókban fokozatosan alakuljon ki a környezetért érzett felelősség és az azzal összhangban álló cselekvések képessége. Értékelteti a globalizálódó gazdasági, társadalmi és környezeti folyamatokat, amivel lehetővé válik, hogy a tanulók megismerjék az emberiség egész bolygónkra kiterjedő természetátalakító tevékenységét, valamint az ebből fakadó, szintén világméretű természeti és társadalmi problémákat. Az elsajátított ismeretek és a felismert összefüggések alapján érthetővé válnak számukra azok az új kihívások, amelyek a 21. század elején - az új kommunikációs formák elterjedésével - átszabják a hagyományos gazdaság kereteit, és amelyek - az információáramlás szabadságának megjelenésével - érdekellentéteket okozhatnak, társadalmi változásokat gerjeszthetnek a világ egyébként elzárt térségeiben, zárt társadalmaiban.
A fenti célokból adódóan a műveltségi terület feladata:
- Megismertesse a tanulókkal az ember életteréül szolgáló Földet, a természet és a társadalmi környezet főbb sajátosságait, jelenségeit, folyamatait, egymásra hatásuk térbeli és időbeli rendjét, azok következményeit;
- Felismertesse az élő és az élettelen természet folyamatait, azok időbeli változásait és fejlődésük társadalmi hatásait;
- Alapvető ismereteket szereztessen a tanulókkal a Föld különféle adottságú tájairól és országairól, ezáltal el tudjanak igazodni a világban, annak eseményeiben;
- Megismertesse az ember életmódját meghatározó feltételeket a földrészek tipikus tájain, különböző kultúrájú részein, jellegzetes országaiban;
- Láttassa, hogyan hat a társadalom a környezetre, amin keresztül a tanulók megismerhetik, fokozatosan elsajátíthatják a környezeti gondolkodás lényegét;
- Megismertesse az egyre növekvő társadalmi igények kielégítéséért folyó termelő tevékenységet, a termelés országonként eltérő sajátosságait, teljesítményeit;
- Kialakítsa az érdeklődést és a tiszteletet a különböző népek, nemzetiségek, társadalmi csoportok életformája, kultúrája és értékei iránt;
- Kapjanak reális képet a tanulók kontinensünk, és benne hazánk földjének fejlődéséről, természeti sajátosságairól, társadalmi-gazdasági és környezeti viszonyairól, hogy ezek által kialakuljon bennük a reális ismereteken nyugvó nemzettudat és Európa-tudat;
- Megismerjék a magyar utazók, földrajzi felfedezők szerepét a Föld megismerésében, a magyarság szerepét a világban;
- Kialakítsa a tanulókban a helyes képzeteket a földrészek és az országok területének méreteiről, a népesség és a termelés nagyságrendjéről;
- Megláttassa a környezet folyamatainak, valamint a természet és a társadalom kapcsolatának különféle megismerési lehetőségeit, az ismeretek feldolgozásának és felhasználásának módjait;
- Megismertesse a földrajz és a többi környezettudomány életkori sajátosságuknak megfelelő szakkifejezéseit, tudják azokat felismerni, egyszerűen értelmezni, valamint alkalmazni a tanulási folyamatban és a mindennapi életben.
A fent megfogalmazott, a műveltségi terület egészére vonatkozó célok a későbbiekben (a tantárgy témaköreinek ismertetése során) már nem ismétlődnek.
3. A műveltségi terület kapcsolatai a NAT más részeivel
3.1. Kapcsolat a többi műveltségi területtel
A Földünk-környezetünk műveltségi területben megfogalmazott célkitűzéseknek, fejlesztési feladatoknak megfelelő képességek és tartalmak elsajátítása - a többi műveltségi területtől eltérően - az 5. évfolyamon kezdődik. Ennek az az oka, hogy a mai oktatási koncepció szerint az oktatás alapszakaszában a természettudományok közötti kapcsolatok érzékeltetésén van a hangsúly, nem pedig az egyes szaktudományok művelésével összefüggő ismeretek elkülönítésén. Ezért a műveltségi terület képességfejlesztési, és részben tartalmi alapozása alsó tagozatban az Ember a természetben műveltségi terület keretében megfogalmazottak alapján történik. Az a célja, hogy kialakítsa a tanulók pozitív viszonyulását a természeti környezethez, felfedeztesse annak szépségeit, értékeit, valamint, hogy elemi szinten megalapozza a korszerű természettudományos műveltséget, megkezdje a természettudományos világkép kiformálását. 5. évfolyamtól kezdve a földrajzi és környezeti ismeretelemek és a hozzájuk kapcsolódó képesség- és személyiségfejlesztési területek a Földünk-környezetünk műveltségi területben különülnek el. Feladatrendszere szervesen kapcsolódik a természettudományokat közvetítő Ember a természetben műveltségi területhez. Azonban ezen túlmenően a társadalomtudományokat közvetítő Ember és társadalom műveltségi terület megfelelő fejlesztési területeihez is kötődik. A három műveltségi területben megfogalmazott követelmények mind tartalmi, mind képességfejlesztési, személyiségfejlesztési, mind metodikai, tanulástechnikai szempontból feltételezik egymást, sok szálon összekapcsolódnak. Ezek a kapcsolatok is kifejezik a Földünk-környezetünk műveltségi terület integrált jellegét, a természettudományok és a társadalomtudományok között betöltött híd szerepét. A tágabb körben értelmezett környezettudományok egyik fő képviselője a közoktatási rendszerben. Kiemelkedő szerepe van a természeti jelenségek, a társadalmi-gazdasági és a környezeti jelenségek, folyamatok összefüggéseinek megláttatásában, kölcsönhatásainak feltárásában. Az életkori sajátosságoknak megfelelően magasabb szinten továbbfejleszti, mélyíti és differenciálja azokat a képességeket és azt a tudást, amelyet a tanulók az oktatás alapozó szakaszában különböző műveltségi területekhez kapcsolódó tantárgyak keretein belül szereztek meg.
3.2. Kapcsolat az iskolai oktatás kiemelt fejlesztési feladataival
Az egyes műveltségi területekben megfogalmazott fejlesztési feladatok az iskolai munka során nem határolódhatnak el egymástól, hiszen ugyanazokra a tanulókra vonatkoznak. Teljesítésük összehangolt tanári munkát kíván. Ennek legfőbb feltételei adottak az iskolákban, hiszen helyi tantervet kell készíteni. Az egyes műveltségi területekből képzett tantárgyak kidolgozóinak azonban figyelembe kell venniük a Nemzeti alaptantervben megfogalmazott kiemelt fejlesztési feladatokat, hiszen azoknak át kell hatniuk az iskolai munka egészét, hogy a tanítási folyamat egységes szemlélettel folyhasson, és azért, hogy a tanulók személyiségfejlesztése fokozatosan, egy összehangolt folyamat során valósulhasson meg.
Az egyes kiemelt fejlesztési feladatokkal a Földünk-környezetünk műveltségi terület viszonya különböző. Vannak olyan területek, amelyekkel inkább tartalmi kapcsolata nyilvánvaló (a „Hon- és népismeret”, az „Európai azonosságtudat - egyetemes kultúra” és a „Környezeti nevelés”). Ezek olyan tartalmakkal kapcsolatosak, amelyeket elsősorban a Földünk-környezetünk műveltségi terület közvetít. Részben ennek keretében ismerik meg a tanulók a haza földrajzát, természeti értékeit, népünk kulturális örökségeit, mindennapi életét, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit, a Kárpát-medencei falusi és a városi élet hagyományait, jellegzetességeit. Itt ismerik meg azokat a tevékenységeket, sajátítják el azokat az egyéni és közösségi tevékenységeket, amelyek a lakóhely, a szülőföld, a haza és népei megismeréséhez, megbecsüléshez, az azonosságtudat, a nemzeti önismeret kialakulásához vezetnek. A földrészünkről és az Európai Unióról szerzett ismereteik alapján alakul ki Európa-tudatuk, annak megerősödésével és a más kontinensekről, országokról szerzett ismereteik alapján válnak majd nyitottakká és elfogadókká más kultúrák iránt is. Itt értik meg a környezet főbb összefüggéseit, megszerzett ismereteik birtokában lesznek érzékenyek a környezet állapota iránt. Felismerik a mindennapi cselekvések környezeti következményit, a Föld globális problémáit. Elsajátítják azokat a módszereket, amelyekkel megismerhetők a környezet jellemzői, felismerhető a természeti és a társadalmi-gazdasági környezet állapota, amelyekkel kezelhetők, mérsékelhetők vagy megakadályozhatók a környezeti gondok.
Más kiemelt fejlesztési területek (az „Információs és kommunikációs kultúra”, a „Tanulás” és a „Környezeti nevelés” is) inkább alkalmazott módszereik miatt kötődnek a műveltségi területhez. A tanulók a Földünk-környezetünk műveltségi területben sajátítják el azokat a megismerési képességeket, amelyek birtokában képesek lesznek megismerni a Földet, annak tájait, országait, népeit, kultúráit, a gazdasági tevékenységeket. Megismerik azokat az eszközöket, információforrásokat, amelyekből földrajzi-környezeti információkhoz juthatnak. Elsajátítják azokat a módszereket, amelyekkel az ismeretek értelmezhetők és feldolgozhatók. Itt szereznek személyes tapasztalatokat az együttműködésekben, a társadalmi és a környezeti konfliktusok kezelésében és megoldásában. Ezeken keresztül az évek során elsajátítják azt a viselkedésformát, amely a természet tiszteletén, az iránta érzett felelősségen alapul, és képessé teszi őket arra, hogy felnőtt életük során majd vállalják a környezettel kapcsolatos állampolgári kötelességeiket és gyakorolják jogaikat.
A többi kiemelt fejlesztési terület (az „Énkép, önismeret”, a „Testi és lelki egészség” és a „Felkészülés a felnőtt lét szerepeire”) pedig a személyiségfejlesztésen keresztül jelenik meg a műveltségi terület megvalósításának folyamatában, azok az egyén fejlesztési szükségleteinek érvényesítésére irányulnak. A tanulók ismerteket szereznek a munka világáról. Kipróbálják képességeiket közös tevékenységek során, vitában és játékban, csoportmunkában és projektmunkában. Elsajátítják a közösségi viselkedési formákat. Ezeken keresztül fejlődik énképük, megismerik lehetőségeiket és korlátjaikat.
4. A műveltségi terület követelményeinek időbeli felosztása
4.1. A földrajz tantárgyra fordítható időkeret a 9-10. évfolyamon
A Nemzeti alaptanterv bevezetéséről szóló kormányrendelet százalékos időarány-javaslatot tesz a műveltségi területek feldolgozására. A Földünk-környezetünk műveltségi területben megfogalmazott fejlesztési feladatok mélysége alapján ez a kerettanterv a földrajztanítás számára az alábbi óraszámokat tartja reálisnak:
Évfolyam	Százalékos időkeret	Heti óraszám	Évi óraszám	
07. évfolyam	4-8%	2 óra	74 óra	
08. évfolyam	4-8%	2 óra	74 óra	
09. évfolyam	4-8%	2 óra	74 óra	
10. évfolyam	4-8%	2 óra	74 óra	
11. évfolyam	30%	1,5 óra	55 óra	
12. évfolyam	30%	1,5 óra	56 óra	
Elképzelhetőnek tartjuk olyan óraszerkezet kialakítását is, amelyben a földrajz tanítási anyaga nem kettő, hanem három évfolyamon történik. Ezt elsősorban az indokolja, hogy a tanulók a 9-10. évfolyamon még nem elég érettek bizonyos társadalmi-gazdasági vonatkozások befogadására, értelmezésére. Ezeknek a tartalmaknak a tanítása eredményesebb lehet akár egy évvel később is. Az azonban fontosnak tartjuk, hogy a 13-14 éves korban megkezdett földrajzi-környezeti ismeretelsajátítási folyamat ne szakadjon meg a középiskolába lépéssel. Mindezek értelmében az alábbi óramegosztást javasoljuk:
Évfolyam	Százalékos időkeret	Heti óraszám	Évi óraszám	
9. évfolyam	4-8%	2 óra	74 óra	
10. évfolyam	4-8%	1 óra	37 óra	
11. évfolyam		1 óra	37 óra	
4.2. A földrajz tantárgy fejlesztési követelményeivel összefüggő tartalmi egységek és azok időkeretei a 9-10. évfolyamon
9. évfolyam 10. évfolyam
Témakör	Óraszám		Témakör	Óraszám	
Új ismeret feldolgozása	66		Új ismeret feldolgozása	65	
1.	Tájékozódás térben és időben	10		1.	A természet és a társadalom kapcsolata a Föld eltérő részein	14	
2.	Folyton változó égitestünk	42		2.	Kapcsolatrendszerekre épülő világ	15	
2.1.	A belső és a külső erők felszínformáló hatása	15		3.	Nyersanyagoktól a késztermékekig	13	
2.2.	A légköri jelenségek és hatásuk a Föld életére	15		4.	Függőségi rendszerek a világban	11	
2.3.	A vízburok és a talaj tulajdonságai, környezeti összefüggései	12		5.	Helycserékre épülő gazdaságok	12	
3.	A földrajzi övezetesség	14					
Gyakorlás, összefoglalás, ellenőrzés	8		Gyakorlás, összefoglalás, ellenőrzés	9	
5. A földrajz tantárgy tartalmi felosztása a 9-10. évfolyamon
5.1. A tartalmi egységek céljai és feladatai
9. évfolyam
Témakörök	Célok és feladatok	
1. Tájékozódás térben és időben	- Mélyüljön a tanulók tájékozódási képessége a különböző méretarányú, jelrendszerű, tematikájú térképeken és földgömbökön. Ismerjék meg a térképek különféle ábrázolási módjait, azok alkalmazási lehetőségeit és korlátjait; 
- Mélyüljön ismeretük égitestünk kozmikus környezetben elfoglalt helyéről, helyzetéről és bolygótermészetéről; 
- Megismerjék a Föld mozgásait, és értsék azok földi következményeit; 
- Legyenek helyes képzeteik a csillagászati nagyságrendekről, a csillagászati és a földi környezet elemeinek méretbeli különbségeiről; 
- Értsék az időszámítás csillagászati alapjait, és alkalmazási lehetőségeit az életben; 
- Lássák az űrkutatás, a távérzékelés szerepét a Naprendszer és a Föld megismerésében, a mindennapi életben.	
2. Folyton változó égitestünk	- Helyezzék el a tanulók a földtörténeti időben a földtörténet legfőbb eseményeit; 
- Megismerjék a Föld szféráit és jellemzőiket, illetve mozgásjelenségeik okait; 
- Felismerjék a mozgásjelenségek következményeit, ezáltal alakuljon ki az összefüggésekben való gondolkodási képességük. Felismerjék a környezetben előforduló legfontosabb anyagok alapvető tulajdonságait, és értsék, hogy miért olyanok; 
- Értsék a szilárd Föld, a légkör és a vízburok legfőbb folyamatait, és ismerjék kapcsolataikat az emberi élettel, a termeléssel; 
- Érzékeljék a természeti környezetben lezajlott változásokat, mint a természeti folyamatok hatásait; 
- Felismerjék felelősségüket a felszín, a talaj-, a levegő-, a vízburok és a bioszféra környezeti állapotában, ismerjék a szférák veszélyeztetettségének okait és védelmük lehetőségeit.	
A belső és a külső erők felszínformáló hatása	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Felismerjék a tanulók a leggyakoribb ásványokat, kőzeteket, nyersanyagokat és energiahordozókat, értsék kialakulásuk okait; 
- Felismerjék a belső és a külső erők hatásait, kapcsolataikat a felszínformák kialakulásában. Értsék a külső erők pusztító és építő munkájának dialektikáját; 
- Vegyék észre a felszín folytonos változását, annak természeti és társadalmi okait; 
- Érzékeljék a felszín változási folyamatainak időtartamát és azok különbségeit; 
- Értsék az ásványkincsek előfordulása és a földtani szerkezet kapcsolatát.	
A légköri jelenségek és hatásuk a Föld életére	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Felismerjék a tanulók a levegő anyagait és a légkör jelenségeit, folyamatait jellemző tulajdonságaik alapján; 
- Értsék az időjárást, éghajlatot alakító és módosító tényezők szerepét, ismerjék fel az éghajlatváltozások természeti okait. Érzékeljék az időjárás- és az éghajlatváltozás időtartambeli különbségeit, valamint következményeik nagyságrendi eltéréseit; 
- Ismerjék az emberi tevékenységek levegőszennyeződést okozó hatásait (ózonprobléma, üvegházhatás fokozódása, savas ülepedés, füstköd, éghajlatváltozások), mérséklésük lehetőségeit.	
A vízburok és a talaj tulajdonságai, környezeti összefüggései	A témakörben megfogalmazottakon kívül: 
- Felismerjék a víz anyagait és a vízburok jelenségeit jellemző tulajdonságaik alapján; 
- Ismerjék a felszíni víztípusok egymással és a felszín alatti vizekkel való kapcsolatát, valamint a víz körforgását, ezek jelentőségét a mindennapi életben; 
- Felismerjék a vízburok kapcsolatát a légkörrel, a talajjal, az élővilággal; 
- Felismerjék a vízgazdálkodás és a vízvédelem szükségességét, az édesvízkészletek veszélyeztetettségét, és lássanak példákat védelmük lehetőségeire; 
- Ismerjék az óceánok, a tengerek veszélyeztetett régióit, védelmük elveit, gyakorlatát; 
- Felismerjék a talaj ökológiai jelentőségét, a társadalom felelősségét az állapotukban.	
3. A földrajzi övezetesség	- Értsék a tanulók az éghajlati övezetesség kialakulásának okait, valamint kapcsolatát az élővilággal, a talajjal, a vízrajzi jellemzőkkel és a felszínnel; 
- Érzékeljék összefüggéseikben a földrajzi környezet időbeli és térbeli változásait a földrajzi övezetesség rendszer megismerésekor; 
- Felismerjék a természetföldrajzi övezetesség összefüggését a népesség és a településtípusok területi elhelyezkedésével, a társadalmi-gazdasági tevékenységekkel és a környezet állapotával.	
10. évfolyam
Témakörök	Célok és feladatok	
1. Természet és társadalom kapcsolata a Föld eltérő részein	- Értsék a tanulók, hogy hogyan befolyásolják a természetföldrajzi elemek, adottságok a társadalom életét. Érzékeljék, hogy a társadalmi élet feltételei a Föld különböző részein eltérőek, ezért a különféle vidékeken élő emberek egymásra vannak utalva; 
- Ismerjék, hogy miben, miért más az eltérő természetföldrajzi környezetben élő emberek kapcsolata a környezettel, és mely természeti erőforrásokat hogyan hasznosítják; 
- Ismerjék a különféle népességmozgásokat, értsék a hasonló és eltérő okaikat; 
- Megismerjék összefüggéseikben a népesedés tendenciáit és fő problémáit; 
- Megismerjék a települések fejlődésének folyamatát és környezeti következményeit.	
2. Kapcsolatrendszerekre épülő világ	- Felismerjék a gazdasági élet területi szerveződését, összefüggéseit, következményeit; 
- Lássák a világgazdasági központok és peremterületek szerepét, kapcsolatukat, a különböző fejlettségű országcsoportok térbeli rendjét, és annak időbeli változását; 
- Megismerjék a gazdasági és társadalmi fejlettség megállapítási elveit, értsék a fejlettségkülönbségből adódó előnyöket és hátrányokat; 
- Érzékeljék a technológia és a tőke világgazdaságban betöltött, változó szerepét; 
- Megismerjék a különböző fejlettségű országcsoportok főbb társadalmi, gazdasági és környezeti problémáit, valamint azok kezelésének példáit; 
- Felismerjék a helyi, a regionális és a globális gazdasági, társadalmi és környezeti folyamatok kapcsolatát, tendenciáit, értsék egyidőben való jelenlétük szükségszerűségét; 
- Felismerjék Magyarország világgazdasági és regionális szerepét.	
3. Nyersanyagoktól a késztermékekig	- Ismerjék a tanulók az alapvető gyártástechnológiai folyamatok földrajzi és közgazdasági feltételeinek kapcsolatát, az iparágak főbb termékeit és kapcsolataik rendszerét; 
- Megismerjék a megújuló és a meg nem újuló energiahordozókat, az energiatermelő és energiafogyasztó folyamatok rövid- és hosszú távú környezeti következményeit; 
- Legyen áttekintésük a termelés és a fogyasztás időben változó kapcsolatairól; 
- Ismerjék az egyes gazdasági ágazatok környezetet terhelő hatásait; 
- Megismerjék a termelés és a fogyasztás korlátjait, a környezetkárosító hatásaik mérséklésének főbb módjait; 
- Ismerjék a jövő energiagazdálkodási, föld- és területhasznosítási elveit és módszereit.	
4. Függőségi rendszerek a világban	- Megértsék a tanulók a nemzetközi gazdasági, politikai, katonai és kulturális függőséget kialakító okokat és gazdaságot befolyásoló szerepüket. Érzékeljék a függőség bonyolult kapcsolatrendszereit eltérő jellegű, különböző országcsoportokat érintő példákon keresztül; 
- Ismerjék a világgazdasági folyamatokat irányító nemzetközi szervezetek jelentőségét; 
- Megismerjék a Föld nagy kulturális régióit, a kultúrák egymásra hatását, a kulturális ellentétek gyökereit; 
- Érdeklődjenek előítéletek nélkül más kultúrák iránt, és értsék a nemzeti kultúra jelentőségének hangsúlyozását az identitástudat kialakulásában; 
- Értelmezzék hazánk függőségi kapcsolatait a nemzetközi folyamatok ismeretében.	
5. Helycserékre épülő gazdaságok	- Megismerjék a társadalmi-gazdasági élet főbb áramlási rendszereit (munkaerő-, információ- és tőkeáramlás, kereskedelem, közlekedés, idegenforgalom), kapcsolataikat; 
- Ismerjék a gazdasági-pénzügyi folyamatok nemzetgazdaságokra és a világgazdaságra gyakorolt hatásait. Legyen alapvető eligazodási képességük a tőke, a pénz világában; 
- Lássák a Magyarországot érintő nemzetközi munkaerő-vándorlási, pénzmozgási és környezetgazdálkodási folyamatokat; 
- Ismerjék az emberiség fő globális problémáit, azok okait és lehetséges megoldásait; 
- Érzékeljék a fogyasztói társadalmak szerepét a globális gondok kialakulásában; 
- Megismerjék a környezet védelmét szolgáló állampolgári kötelességeket és jogokat; 
- A tanulók a környezetükért tenni akaró és tudó felnőttekké váljanak.	
5.2. A tartalmi egységekkel kapcsolatos fejlesztési feladatok a 9-10. évfolyamon
9. évfolyam
Témakörök	Fejlesztési feladatok	
	Tartalommal összefüggő	Módszerekkel összefüggő	
1. Tájékozódás térben és időben	Az ismert tér fokozatos kitágítása, alapvető tájékozódás az Univerzumban, a Naprendszerben és a Földön. 
Tájékozódás a csillagos égen, az éggömbön, a csillagtérképen és a Naprendszer térképén. 
A Naprendszer tagjai térbeli elhelyezkedésének, mozgásainak és azok földi következményeinek ismerete. 
A földi természet és a kozmikus környezet összevetése. 
A kozmikus környezetelemek méreteinek érzékelése. 
Az időszámítás csillagászati alapjainak felismerése és alkalmazása a gyakorlatban. 
A térkép és a valóság kapcsolatának bizonyítása, a térképi ábrázolás lehetőségeinek és korlátjainak értékelése.	Keresztmetszetről, tömbszelvényről, légi- és űrfelvételről szerzett információk azonosítása térképi információkkal. Tények és összefüggések leolvasása különböző típusú műholdfelvételekről tanári útmutatás alapján. 
Különböző típusú és méretarányú térképek használata az ismeretszerzésben és a terepen való eligazodásban. 
A Föld fő mozgásainak eljátszása. A nap- és holdfogyatkozások modellezése. A Hold fényváltozásainak bemutatása vázlatrajzon. 
A helyi idő és a zónaidő számítása. 
Információgyűjtés önállóan magyarázó ábráról, modell- és kísérlet-bemutatásból, filmrészletből, CD-ROM-ról, Internetről. 
Egyszerű természeti folyamatokat bemutató modellek értelmezése tanári irányítással. 
Egyszerű térképi ábrázolások készítése. 
Logikusan felépített kiselőadások önálló készítése megfigyelésekről.	
2. Folyton változó égitestünk	Eligazodás a földtörténet időegységeiben. 
A földtörténet jelentősebb szakaszainak megismerése. 
A földtörténeti folyamatok időrendjének és a társadalmi, történelmi folyamatoktól eltérő időtartamának érzékelése. 
A levegő, a víz és a kőzetek szerepének felismerése a földi élet kialakulásában, a különböző földrajzi környezetekben való fennmaradásában. 
Az evolúciós szemlélet fejlesztése. 
A geoszférákon belül és az egyes szférák között zajló kölcsönhatások felismerése és magyarázata. 
A környezeti változások érzékelése. 
A környezeti változások ismeretében tendenciák, egyszerű előrejelzések megfogalmazása. 
A természeti katasztrófák megismerése és ok-okozati értelmezése.	Az egyes földtörténeti folyamatok és a képződmények elhelyezése az időtáblázatban. 
A földtörténeti és a természetföldrajzi folyamatok időrendbe állítása. 
A földrajzi térben való eligazodáshoz szükséges természetföldrajzi, topográfiai fogalmak felismerése, megnevezése térképeken, körvonalas térképeken, és tartalmuk megfogalmazása. 
Folyamat, jelenség elmondása megfigyelés, folyamatos észlelés alapján. 
Vázlat készítése információk alapján. 
Kőzetgyűjtemény készítése szaktudományos szempontok alapján. 
Természetföldrajzi folyamatokat bemutató modellek alkotása tanári irányítással. 
Logikusan felépített kiselőadások készítése megfigyelésekről, ismeretekről önállóan. 
Ismeretszerzés- és feldolgozás projektmódszerrel tanári útmutatással a geoszférák közötti földrajzi-környezeti kölcsönhatásokról.	
A belső és a külső erők felszínformáló hatása	A földi szférák kialakulásának és fejlődésének megismerése. 
Következtetés a földtani szerkezetre az ásványkincsek területi előfordulásából. 
A kőzetlemez-mozgások okainak, típusainak és következményeiknek megismerése. 
A földfelszín folytonos változásának felismerése a földtörténet során és napjainkban. 
A legjellegzetesebb nagyszerkezeti egységek, felszínformák, valamint felszínfejlődési folyamatok felismerése a valóságban, ábrákon és képeken.	Egyszerű ásvány- és kőzetvizsgálatok a földtudományok megfelelő szempontjai szerint közvetett tanári irányítással. 
Pontos megfigyelések, önállóan végzett vizsgálódások a természet- és a környezettudományok szempontjainak megfelelően. 
A gyakran előforduló ásványok, kőzetek felismerése, jellemzése, rendszerezése. 
A nagyszerkezeti egységek, óceánok, földrészek, domborzati formák méreteinek összehasonlítása. 
A főbb felszínformák, valamint a szél, a víz, a jég, az élőlények építő és pusztító munkájának modellezése homokasztalon.	
A légköri jelenségek és hatásuk a Föld életére	A levegőburok szerkezetének és összetételének bemutatása, változási folyamatainak megismerése. 
A légköri alapfolyamatok, képződmények megnyilvánulásainak felismerése az időjárásban, az éghajlatban, valamint a mindennapi életben.	Az időjárás megfigyelése, rendszeres észlelése. Időjárás-jelentések és éghajlati prognózisok értelmezése. 
A téma feldolgozását leginkább segítő térképek, ismeretterjesztő könyvek, folyóiratok, napilapok, statisztikai kiadványok, lexikonok, ábrák, képek, tömegkommunikációs és Internet források kiválasztása. 
A légköri jellemzők méreteinek összehasonlítása. 
Véleményütköztetés vitában az éghajlatváltozások okairól, következményeiről.	
A vízburok és a talaj tulajdonságai, környezeti összefüggései	A víz körforgásának értelmezése. 
A felszíni vizek és a felszín alatti vizek kapcsolatának felismerése. 
A folyók tulajdonságai és a meghatározó tényezők összefüggéseinek felismerése. 
A társadalom és a víz sokirányú kapcsolatának bemutatása, értékelése. 
A talaj ökológiai szerepének felismerése. 
A víz és a talaj környezeti állapotát meghatározó tényezők és kapcsolataik felismerése.	Vizsgálódások és kísérletek a vízzel. 
A téma feldolgozását segítő térképek, ismeretterjesztő-, szakkönyvek, folyóiratok, tömegkommunikációs és Internet források, modellek, CD-ROM-ok kiválasztása. 
A vízrajzi jellemzők méreteinek összehasonlítása. 
A vízállásjelentések értelmezése. 
A leggyakrabban előforduló talajtípusok felismerése, vizsgálata és jellemzése.	
3. A földrajzi övezetesség	A vízszintes és a függőleges földrajzi övezetesség rendszerének értelmezése. 
A földrajzi övezetesség megnyilvánulásának felismerése a természeti adottságokban kontinensekről vett példákban. 
A természetföldrajzi övezetesség társadalmi-gazdasági életben való megnyilvánulásainak felismerése.	Önálló tájékozódás, eligazodás, válogatás könyvtárban, világhálón témakörök szerint. 
Tények, szöveges információk ábrázolása térképvázlaton, különböző típusú rajzokon, valamint modelleken, maketteken. 
Jegyzet készítése információk alapján önállóan. Logikusan felépített kiselőadások önálló készítése az ismeretekről. 
A különféle tanulói nézetek kifejtése esetelemzés során.	
10. évfolyam
Témakörök	Fejlesztési feladatok	
	Tartalommal összefüggő	Módszerekkel összefüggő	
1. A természet és a társadalom kapcsolata a Föld eltérő részein	A világnépesség számszerű változási folyamatának értelmezése és értékelése. 
A Föld népességeloszlása, és településhálózata területi különbségeinek észrevétele és magyarázata. 
Annak tudatosulása a tanulókban, hogy az emberek különböznek egymástól, de emberi mivoltában mindenki egyenrangú. 
Elfogadása annak, hogy globalizálódó-uniformizálódó világunkban fontos a kultúrák sokféleségének megőrzése, elfogadása. 
Példák keresése a települések szerepkörének, szerkezetének, hálózatának átalakulási folyamataira, azok következményeire.	A téma feldolgozását segítő térképek, folyóiratok, napilapok, statisztikai kiadványok, lexikonok, tömegkommunikációs források, Internet, ábrák, CD-ROM kiválasztása. 
Tájékozódás, eligazodás, válogatás könyvtárban, gyűjteményben témakörök szerint. 
Lényegkiemelés szövegből, összehasonlítás, az információk csoportosítása és rendszerezése különböző szempontok szerint. 
Népességgel, települések kapcsolatos mutatók nagyságrendjeinek összehasonlítása. 
Megalapozott következtetések levonása, elemzések készen kapott, számítással nyert és önállóan gyűjtött adatokból, tényekből. 
Folyamat, esemény elmondása híranyag alapján emlékezetből. Logikusan felépített írásbeli beszámolók készítése. 
Tanulói nézetek kifejtése felszólalásban.	
2. Kapcsolatrendszerekre épülő világ	A gazdasági élet jelenségeiben, folyamataiban megnyilvánuló kölcsönhatások felismerése, értelmezése, értékelése. A gazdaság alapvető törvényszerűségeinek felismerése. 
A természeti környezet közvetlen és közvetett hatásainak felismerése a történelmi eseményekben, a jelen társadalmi-gazdasági folyamataiban országok példáján. 
A világ társadalmi, gazdasági kérdéseinek, globális jelenségeinek, összefüggéseinek áttekintése. 
A gazdasági-társadalmi események hatásainak értelmezése a térségek fejlődésében. 
A világgazdaságban eltérő szerepet betöltő régiók, országcsoportok, országok megkülönböztetése és jellemzése földrajzi szempontok alapján. 
Az európai népek, nemzetek egymásra utaltságának megértése. 
A nemzetközi és hazai regionális fejlettségkülönbségek felismerése és magyarázata. 
A Kárpát-medence regionális társadalmi, gazdasági és környezeti együttműködései szükségességének alátámasztása példákkal. Az integrációk lényegének, az országok együttműködési lehetőségeinek és módjainak megismerése. 
A helyi, a regionális és a globális érdekek szükségszerű ütközésének megértése és felismerése példákban. 	A téma feldolgozását segítő térképek, szakkönyvek, almanachok, folyóiratok, napilapok, statisztikai kiadványok, képek, modellek, CD-ROM-ok, tömegkommunikációs források, riportok és más szóbeli források kiválasztása. 
A kontinensekről, az országokról és a tipikus tájakról szerzett ismeretek alkalmazása a Föld egészére. 
Az európai országok földrajzi jellemzőinek összehasonlítása. A magyarság és Magyarország jelentőségének, a magyar gazdaság szerepének felismerése a Kárpát-medencében, Közép-Európában, földrészünkön és a világban különböző források elemzésével. 
Adatok, adatsorok, diagramok önálló összehasonlító elemzése. 
Egyszerű társadalmi-gazdasági folyamatokat bemutató modellek értelmezése tanári irányítással. 
A hírekben hallott földrajzi tartalmú információk értelmezése és értékelése. 
Az egyes földrajzi és gazdasági mutatók nagyságrend szerinti összevetése. 
A számítástechnika által nyújtott lehetőségek alkalmazása a tanulói beszámolók, kiselőadások összeállítása során. 
Különféle tanulói nézetek kifejtése vitában. 
A kapcsolatrendszerek különféle típusainak feldolgozása projektmódszerrel.	
3. Nyersanyagoktól a késztermékekig	A világgazdaság működésével kapcsolatos főbb összefüggések, folyamatok mindennapi életre kifejtett hatásainak felismerése. 
A világméretekben zajló társadalmi-gazdasági folyamatok értelmezése. 
A gazdasági ágak szerepének összehasonlítása, változási folyamatuk bemutatása. 
A termelés nagyságrendjeinek érzékelése. 
Az élő és az élettelen anyagok természeti és társadalmi életben, gazdaságban betöltött jelentőségének felismerése. 
A legintenzívebben használt nyersanyagokból és energiahordozókból bolygónk véges készleteinek, valamint az emberiség energiaigénye és a fenntartható fejlődés ellentmondásainak, az energiatakarékosság jelentőségének felismerése. 
A környezetkárosító anyagok és forrásaik megismerése, kibocsátásuk és károsító hatásuk mérséklésére, megszüntetésére irányuló lehetőségek bemutatása.	A társadalmi-gazdasági folyamatok időrendbe állítása. 
Az élő és az élettelen anyagok, a fosszilis és a megújuló energiahordozók rendszerezése. 
A földrajzi térben való eligazodáshoz szükséges társadalmi-gazdasági élettel kapcsolatos topográfiai fogalmak felismerése, megnevezése térképeken, körvonalas térképeken, és tartalmuk megfogalmazása. 
A téma feldolgozását segítő térképek, folyóiratok, statisztikai kiadványok, tömegkommunikációs és Internet források, különböző típusú ábrák, képek, modellek, riportok, szóbeli források kiválasztása. 
Adatok, adatsorok, diagramok elemzése. 
A hírekben hallott földrajzi tartalmú információk értékelése, véleményalkotás róluk. 
Bizonyítások és cáfolatok készítése önállóan a megfigyelésekről és az ismeretekről. 
A csoportmunka módszereinek megismerése és alkalmazása.	
4. Függőségi rendszerek a világban	A nemzetközi tőkeáramlás hatásainak, a gazdasági együttműködések és a gazdasági függőség kialakulásának megismerése. 
A nemzetközi intézményeknek és pénzügyi szervezeteknek a világ társadalmi, gazdasági és politikai folyamataiban betöltött szerepével kapcsolatos példák gyűjtése. 
Katonai-politikai együttműködések szerepének felismerése függőség kialakulásában. 
A különböző kultúrák közötti konfliktusok kezelésére tett erőfeszítések megismerése. 
A regionális társadalmi, gazdasági, környezeti együttműködések szükségességének alátámasztása Kárpát-medencei példákkal. 
A hazai tájak természeti, társadalmi-gazdasági erőforrásainak, értékeinek megismerése a hazához való kötődés és a nemzettudat erősítése érdekében. 
A hazai és a nemzetközi társadalmi-gazdasági élet földrajzi jellegzetességeinek összefüggéseikben való felismerése a mindennapi élet eseményeiben, folyamataiban. 
Annak belátása, hogy az egységes földi rendszer működését befolyásoló társadalmi és egyéni cselekedetek visszahatnak az ember életére. A fogyasztás mértéke nem áll egyenes arányban az életminőséggel, sőt, a környezeti terhelés az életminőség romlását idézi elő, földi létünket veszélyezteti.	Pontos megfigyelések, önállóan végzett vizsgálódások a társadalomtudományok szempontjainak megfelelően. 
A téma feldolgozását segítő térképek, folyóiratok, statisztikai kiadványok, tömegkommunikációs és Internet források, különböző típusú ábrák, képek, modellek, riportok, szóbeli források kiválasztása, feldolgozása. 
Gazdasági folyamatokat bemutató egyszerű modellek önálló értelmezése. 
Szöveges információk ábrázolása térképvázlaton, egyszerű térképen, diagramokon, modelleken. 
Megalapozott következtetések levonása, elemzések készítése készen kapott, számítással nyert és önállóan gyűjtött adatokból, tényekből. 
A gazdaságban lejátszódó események, folyamatok, helyzetek bemutatása helyzetgyakorlatokban, szerepjátékokban. 
A különféle tanulói nézetek kifejtése felszólalásban, vitában, szerepjátékban.	
5. Helycserékre épülő gazdaságok	A tercier és a kvaterner szektor időben változó szerepének felismerése. 
A nemzetközi munkaerő-, tőkemozgás, a logisztika és a kereskedelem változó jelentőségnek felismerése, igazolása példákkal. 
Az emberiség társadalmi-gazdasági és környezeti globális problémáinak felismerése, valamint megoldási módok keresése azokra. 
Tájékozódás és tájékozottság kialakítása a legfontosabb környezeti veszélyekről, az emberiségre háruló felelősségről, a természetes és egészséges környezet megőrzésében, a fenntartható fejlődés globális méretű megszervezésében, valamint arról, hogy az egyén miként járulhat hozzá e célok megvalósulásához helyi és regionális szinten. 
Annak megértése, hogy a természet- és környezetvédelem mindannyiunk folyamatos és aktív közreműködését igényli, a környezet károsodása nem ismer országhatárokat, a károk megakadályozása érdekében nemzetközi összefogásra van szükség. 
A természet- és a környezetvédelem céljainak, közös és sajátos feladatainak megfogalmazása, a tevékenységeit nehezítő tényezők felismerése. A magyarországi védett természeti, kulturális és gazdaságtörténeti értékekkel kapcsolatos ismeretek mélyítése.	Felismerés, keresés, helymeghatározás, távolságmérés, számítás önállóan eltérő méretarányú és tartalmú térképeken. 
A földrajzi tér területi különbségeinek, időbeli változásainak leolvasása térképekről, térképvázlatokról. 
Adatok, adatsorok, diagramok és más ábrák önálló összehasonlítása, elemzése. 
Tények ábrázolása önállóan térképvázlaton, különböző típusú rajzokon, és tanári irányítással számítógépes program segítségével. 
Környezeti folyamatokat bemutató egyszerű modellek készítése tanári irányítással. 
Folyamat, esemény elmondása híranyag alapján emlékezetből. 
A hírekben hallott gazdasági-társadalmi és környezeti tartalmú információk értékelése, véleményalkotás azokról. 
Beszámoló, felszólalás és prognózis készítése önállóan és csoportmunkában. 
A környezetben lejátszódó események, folyamatok, helyzetek bemutatása helyzetgyakorlatokban, szerepjátékokban. 
A Föld globális problémáinak feldolgozás projektmódszerrel.	
6. A földrajz tantárgy 9-10. évfolyamra vonatkozó kimeneti követelményei
A 10. évfolyam végére alakuljon ki a tanulókban:
- Képesség a természetföldrajzi környezetben való tájékozódásban és készség a társadalmi-gazdasági környezetben való eligazodásban;
- Képesség a természeti és társadalmi kölcsönhatások, a környezetben lezajló változások érzékelésében, valamint jártasság azok értékelésében és indokolásában;
- A természeti feltételek és a társadalmi-gazdasági jellemzők közötti kapcsolatok felismerésének képessége (a földrajzi övezetekben, a különböző társadalmi-gazdasági fejlettségű országokban, hazánkban);
- Reális alapú jövőkép a múlt és a jelen földrajzi-környezeti folyamatainak ismeretében;
- A speciális információhordozók (tematikus és különböző méretarányú térképek, szakirodalom, ismeretterjesztő irodalom, folyóiratok, statisztikai kiadványok, lexikonok, almanachok, filmek, CD-ROM-ok, kísérletek, kiállítási anyagok, Internet) használatának képessége;
- Készség a földi képződmények, jelenségek, folyamatok önálló vizsgálatában (a föld- és a környezettudományok szempontjai szerint), a vizsgálatok eredményeinek ábrázolásában, elemzésében és értékelésében közvetett tanári irányítással;
- Készség a kommunikációs, a gondolkodási, a gyakorlati és a társadalmi képességek önálló alkalmazásában (szakkifejezések használata, adatértelmezés- és feldolgozás, problémák felismerése és megoldása, általános törvényszerűségek felismerése, ítéletalkotás, vita stb.);
- Valós képzetek a környezet elemeinek méretéről, a számszerűen kifejezhető adatok és az időbeli változások nagyságrendjéről;
- Készség az irodalom alapján történő vázlatkészítésben és az audiovizuális információk alapján történő jegyzetelésben, jártasság a feladatlapok megoldásában;
- Az általános fogalmak jellemző tartalmi jegyeinek ismerete, valamint képesség arra, hogy felismerjék azokat a valóságban vagy különféle ábrázolási technikájú képeken, ábrákon, térképeken, és tudjanak példát mondani azokra;
- Az a képesség, hogy felismerjék és megmutatassák a topográfiai fogalmakat különféle térképeken, bejelöljék körvonalas térképekbe, megfogalmazzák tényleges és viszonylagos földrajzi fekvésüket, valamint tudjanak megoldani feladatokat körvonalas térképeken;
- Jártasság az ember és a környezet szempontjából egyaránt előnyös döntéshozatalban;
- Felelős környezeti magatartás.
7. A tanulók ellenőrzés-értékelésének elvei, módszerei, szempontjai
A tanulók ellenőrzésére és értékelésére minden témakör lezárásakor, és havonta legalább egy alkalommal kerüljön sor. Az értékelés alapját a tanulóknak a témakör feldolgozása során végzett tevékenységei, az egyéni ellenőrzések során nyújtott teljesítményei, valamint a projektekben végzett munkáik és együttműködéseik adják. A témakörök lezárásakor célszerű feladatlapos ellenőrzést alkalmazni, amely után értékeljük a tanulók tényismereti tudását, földrajzi-környezeti gondolkodását és tudásuk gyakorlati alkalmazásának szintjét. Az értékelés szóban és érdemjeggyel történjen.
7.1. Az értékelés általános szempontjai
- A tanulók önálló megfigyelési, vizsgálódási-kísérletezési és más információszerzési képességének szintje;
- Az információkkal kapcsolatos feldolgozási képességeik szintje;
- Eszközhasználatuk szintje;
- Tényismeretük szintje és annak kifejezési képessége;
- Feladatmegértő és feladatmegoldó képességük szintje;
- Problémafelismerő képességük szintje;
- Ismereteik alkalmazásának szintje;
- Összehasonlító és rendszerező képességük szintje;
- Kommunikációs, együttműködési és társadalmi képességeik szintje;
- A környezethez való viszonyuk, cselekvőképességük.
Az értékelés valamennyi szempontjánál azt az alapelvet kell szem előtt tartani, hogy az adott tanuló hogyan fejlődött önmagához, előző teljesítményszintjéhez képest! Az értékelés alapját a kerettantervben megfogalmazott kimeneti követelmények adják, amelyeket a tanulóknak az alkalmazás szintjén kell teljesíteniük. Teljesítésük a továbbhaladás feltétele. Az azokon felüli követelményeket a reprodukció szintjén javasolt számon kérni.
7.2. Az értékelés javasolt részletes szempontjai tartalmi egységenként
9. évfolyam
Témakör	Értékelési szempontok	
1. Tájékozódás térben és időben	- A tanuló kozmikus környezetben való térbeli és időbeli tájékozódási képessége; 
- Helymeghatározási képessége a valóságban; 
- Helymeghatározási képessége a különböző méretarányú, jelrendszerű és tartalmú térképeken, az űrfelvételeken való tájékozódási képességének mélysége; 
- A földtörténeti időlépték és az időbeliség érvényelülésének érzékelési szintje; 
- Helyi idő és zónaidő számítási készsége, az egyes földi pontok közötti időkülönbségek kiszámítási képessége.	
2. Folyton változó égitestünk	- A tanuló érdeklődésének mélysége a természetföldrajzi jelenségek iránt; 
- Természetföldrajzi tényismerteinek szintje; 
- Figyelmének tartóssága, pontossága; 
- Térképismereti képességei, topográfiai tudása; 
- A tények közötti ok-okozati összefüggéseket felismerő képessége; 
- Analizáló és szintetizáló képességének szintje; 
- Tények, összefüggések alapján történő következtetéseinek fejlettsége; 
- Az elméleti tananyag és a mindennapi valóság közötti kapcsolatfelismerő képessége, problémaérzékenysége. Ismereteinek gyakorlati alkalmazási szintje; 
- Viselkedése a felszólalásokban és a vitákban; 
- Cselekedeteinek tudatossága a vizsgálódások, kísérletezések során, a csoportos feladatmegoldásokban, projektmunkában.	
3. A földrajzi övezetesség	- A tanuló természetföldrajzi tényezők egymással és a társadalmi-gazdasági és környezeti elemekkel való kapcsolatát felismerő képességének szintje; 
- Az információs anyagban való eligazodásának képessége; 
- Probléma felismerő képessége az esetelemzésekben; 
- Cselekedeteinek tudatossága a csoportos feladatmegoldásokban.	
10. évfolyam
Témakör	Értékelési szempontok	
1. A természet és a társadalom kapcsolata a Föld eltérő 
részein	- A tanulók ismereteinek szintje a társadalom életfeltételeinek térbeli és időbeli változásaival kapcsolatban; 
- Feladatmegoldó, lényegkiemelő és rendszerező képességének szintje, következtetéseinek pontossága és mélysége; 
- Problémaérzékenysége, problémafelismerő készsége; 
- Szóbeli és írásbeli kifejezőkészsége, a földrajzi szaknyelv használatának szintje.	
2. Kapcsolatrendszerekre épülő világ	- A tanuló érdeklődésének mélysége a társadalomföldrajzi jelenségek iránt; 
- Társadalmi-gazdasági tényismerteinek szintje; 
- Térképismereti képességei, topográfiai tudása; 
- A folyamatok időbeli és térbeli változásainak érzékelési képessége; 
- Az ok-okozati összefüggéseket felismerő képessége; 
- Analizáló és szintetizáló képességének szintje; 
- Mennyire látja a tanuló a hazai társadalmi-gazdasági folyamatok nemzetközi folyamatokkal való összefüggéseit.	
3. Nyersanyagoktól a késztermékekig	- A tanuló gazdasági tevékenységekkel kapcsolatos összefüggéseket felismerő képességének szintje; 
- Problémamegoldó képességének szintje; 
- A környezettudatos életmód kialakulásához kapcsolódó tevékenységek szintje; 
- Önálló információgyűjtési képességének szintje; 
- Cselekedeteinek tudatossága a csoportos feladatmegoldásokban.	
4. Függőségi rendszerek a világban	- A tanuló érdeklődésének tudatossága a társadalmi-gazdasági jelenségek iránt; 
- Társadalmi-gazdasági és környezeti tényismerteinek szintje; 
- Az összefüggéseket felismerő képességének szintje; 
- Analizáló és szintetizáló képességének szintje; 
- Önálló munkavégzésének szintje, kreativitása; 
- Környezeti szemlélete, környezettudatosságának szintje; 
- Magatartása problémahelyzetek megoldásakor; 
- Viselkedése a vitákban és a szerepjátékokban.	
5. Helycserékre épülő gazdaságok	- A tanuló érdeklődésének tudatossága a környezeti jelenségek iránt; 
- Térképismereti képességei, topográfiai tudása; 
- Önálló ismeretszerző- feldolgozó tevékenységeinek szintje, kezdeményezőkészsége; 
- A társadalmi szerepek ismerete és alkalmazásának szintje; 
- Cselekedeteinek tudatossága a csoportos feladatmegoldásokban, a projektmunkában; 
- Környezeti szemlélete, környezettudatosságának szintje; 
- Viselkedése a vitákban és magatartása a közös munkában.	
11-12. évfolyam
1. Bevezetés
Ez a kerettanterv a 2003 decemberében elfogadott, és a 2004 szeptemberétől felmenő rendszerben bevezetésre kerülő Nemzeti alaptanterv, valamint a 2003-ban véglegesített, és 2005-ben bevezetésre kerülő kétszintű érettségi vizsgakövetelmények alapján készült. A Földünk-környezetünk műveltségi területben megfogalmazott követelményeket földrajz tantárgy keretében dolgozza fel. Előzménye a 9-10. évfolyamra vonatkozó földrajz tantárgy, amelynek tanterve a ???-??? oldalon olvasható.
Az érettségire felkészítő kurzusok megszervezésének a földrajz tantárgy esetében különösen nagy jelentősége van. Részben azért, mert a műveltségi területben foglalt követelmények feldolgozása általában a 10. évfolyammal befejeződik. Így két év múlva aligha lehet sikeres az érettségi vizsga, tehát szervezett formában szükséges biztosítani a tanulók felkészülését a vizsgakövetelmények teljesítésére. Részben pedig azért elengedhetetlen a megszervezése, mert a kétszintű érettségi vizsga modellje mind szerkezeti, mind tartalmi szempontból lényegesen eltér a hagyományostól.
A középszintű földrajzi érettségi vizsga az iskolában történik. A tanulóknak - a korábbiaktól eltérően - nemcsak szóban, hanem írásban is számot kell adniuk felkészültségükről. Az írásbeli vizsga feladatlapját a vizsgaközpont állítja össze. Javítása és értékelése az iskolában történik a központi javítási útmutató alapján. A szóbeli vizsga tételsorait - mint hagyományosan is - a szaktanár állítja össze a vizsgaleírásban ajánlott szempontok figyelembevételével. A teljesítmények pontozásos értékelését is ő végzi. Az emelt szintű érettségi vizsgát nem az iskolában teszik le a tanulók. Szervezése, valamint az írásbeli feladatlap és a szóbeli tételsor összeállítása, a tanulói teljesítmények értékelése egyaránt a vizsgaközpont feladata. A jelöltek érettségi vizsgára való felkészítése mindkét vizsgaszintben az iskola, a szaktanár feladata. A felkészítés időkereteit kormányrendelet szabályozza. Ez lehetőséget biztosít arra, hogy a középszintű érettségi vizsgára is szervezzenek vizsgát előkészítő foglalkozásokat, emelt szintű vizsga esetében pedig kötelezően előírja.
Ennek a kerettantervnek az alkalmazását elsősorban azokban a középiskolákban ajánljuk, ahol az iskolai pedagógiai program fontosnak tartja a tanulók természettudományos szemléletének elmélyítését, természettudományi és társadalomtudományi szemléletmódjuk közelítését, valamint a nemzetközi dimenziók megismertetése mellett a tényismereteken nyugvó nemzeti és európai identitástudat erősítést. Ajánljuk egyfelől azoknak az iskoláknak, ahol a tanulók az általánosnál jobb képességekkel és nagyobb környezeti érdeklődéssel rendelkeznek, tanulmányaikat valamely természettudományos képzést nyújtó felsőoktatási intézményben szeretnék folytatni. Másfelől azoknak az iskoláknak, ahol a szaktanárok oktatási programjaikat a tanulók aktuális felkészültségi szintjére építve folytonosan formálják, élnek a differenciálás lehetőségeivel, építenek a tanulók kezdeményezőkészségére, önálló tanulási módszereire, valamint a hagyományos középiskolai oktatási módszerek mellett szívesen alkalmazzák a modern pedagógiai eszközöket, tanulási technikákat és a kreatív metodikai eljárásokat.
2. A műveltségi terület céljai, feladatai, kapcsolata a Nemzeti alaptanterv más részeivel
2.1. A Földünk-környezetünk műveltségi terület céljai és feladatai
A Földünk-környezetünk műveltségi terület tanításának alapvető célja a földi térnek és benne az ember környezetének szintetizáló módon való megismertetése. Ennek érdekében megismerteti a tanulókat a szűkebb és tágabb környezet természeti és társadalmi-gazdasági jellemzőivel, folyamataival. Vizsgálódásának középpontjában a természeti, társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatok, jelenségek, valamint napjaink, a hétköznapok eseményei állnak. Mindent a társadalom szemszögéből mutat be. Közben részben a természettudományok, részben a társadalomtudományok vizsgálódási módszereit alkalmazza. A műveltségi terület a tanulás oknyomozó jellegét hangsúlyozza. A Földön megismerhető környezeti, természet- és társadalomföldrajzi jelenségeket összefüggéseikben és folyamataikban mutatja be. Arra keresi a választ, hogy a Föld különböző természeti adottságú tájai milyen életfeltételeket biztosítanak az ott élő emberek számára, és hogy a társadalom miképp él a lehetőségeivel. Bemutatja a természeti képződmények, a társadalmi-gazdasági, környezeti jellemzők térbeli és időbeli fejlődését, valamint változásuk tendenciáit. A ma emberét, a társadalmat és annak környezetét helyezi a középpontba. Olyan ismereteket kíván nyújtani a tanulóknak, olyan képességeket kíván kialakítani bennük, amelyek szükségesek a folyton változó világban való eligazodásukhoz. Megismerteti - lehetőség szerint a gyakorlatban - a környezetben való térbeli és időbeli tájékozódás, eligazodás alapvető eszközeit és módszereit, fokozatosan kialakítja a környezetre vonatkozó információkhoz való hozzájutás képességét. Nagymértékben támaszkodik a tanulók megfigyeléseire, önálló tapasztalatszerzéseire. Számít a tanulói és tanári kreatív munkára, a taneszközökön kívüli információhordozók használatára.
A Földünk-környezetünk műveltségi terület kiemelt célja, hogy a tanulók tudatában reális kép alakuljon ki nemzeti értékeinkről, a magyarság világban elfoglalt helyéről, hazánk kedvező és kedvezőtlen természeti-, társadalmi-gazdasági adottságairól, a Magyarországon jellemző társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatokról. Tudják helyesen értelmezni hazánk szerepét és lehetőségeit az európai integrációban, legyenek képesek tájékozódni nemzetközi léptékben is.
A Földünk-környezetünk műveltségi terület célja, hogy a megfogalmazott tartalmak feldolgozása során fejlődjék a tanulók földrajzi-környezeti gondolkodása, helyi, regionális és globális szemlélete. Megértsék, hogy a természet egységes egész, a Föld egységes, de állandóan változó rendszer, amelyben az ember természeti és társadalmi lényként él, és ez megköveteli az erőforrásokkal való észszerű gazdálkodást. Minden jelenséget és folyamatot változásában, fejlődésében mutat be, megláttatja azok okait és lehetséges következményeit is. Ezzel azt akarja elérni, hogy a tanulókban fokozatosan alakuljon ki a környezetért érzett felelősség és az azzal összhangban álló cselekvések képessége. Értékelteti a globalizálódó gazdasági, társadalmi és környezeti folyamatokat, amivel lehetővé válik, hogy a tanulók megismerjék az emberiség egész bolygónkra kiterjedő természetátalakító tevékenységét, valamint az ebből fakadó, szintén világméretű természeti és társadalmi problémákat. Az elsajátított ismeretek és a felismert összefüggések alapján érthetővé válnak számukra azok az új kihívások, amelyek a 21. század elején - az új kommunikációs formák elterjedésével - átszabják a hagyományos gazdaság kereteit, és amelyek - az információáramlás szabadságának megjelenésével - érdekellentéteket okozhatnak, társadalmi változásokat gerjeszthetnek a világ egyébként elzárt térségeiben, zárt társadalmaiban.
A fenti célokból adódóan a műveltségi terület feladata:
- Megismertesse a tanulókkal az ember életteréül szolgáló Földet, a természet és a társadalmi környezet főbb sajátosságait, jelenségeit, folyamatait, egymásra hatásuk térbeli és időbeli rendjét, azok következményeit;
- Felismertesse az élő és az élettelen természet folyamatait, azok időbeli változásait és fejlődésük társadalmi hatásait;
- Alapvető ismereteket szereztessen a tanulókkal a Föld különféle adottságú tájairól és országairól, ezáltal el tudjanak igazodni a világban, annak eseményeiben;
- Megismertesse az ember életmódját meghatározó feltételeket a földrészek tipikus tájain, különböző kultúrájú részein, jellegzetes országaiban;
- Láttassa, hogyan hat a társadalom a környezetre, amin keresztül a tanulók megismerhetik, fokozatosan elsajátíthatják a környezeti gondolkodás lényegét;
- Megismertesse az egyre növekvő társadalmi igények kielégítéséért folyó termelő tevékenységet, a termelés országonként eltérő sajátosságait, teljesítményeit;
- Kialakítsa az érdeklődést és a tiszteletet a különböző népek, nemzetiségek, társadalmi csoportok életformája, kultúrája és értékei iránt;
- Kapjanak reális képet a tanulók kontinensünk, és benne hazánk földjének fejlődéséről, természeti sajátosságairól, társadalmi-gazdasági és környezeti viszonyairól, hogy ezek által kialakuljon bennük a reális ismereteken nyugvó nemzettudat és Európa-tudat;
- Megismerjék a magyar utazók, földrajzi felfedezők szerepét a Föld megismerésében, a magyarság szerepét a világban;
- Kialakítsa a tanulókban a helyes képzeteket a földrészek és az országok területének méreteiről, a népesség és a termelés nagyságrendjéről;
- Megláttassa a környezet folyamatainak, valamint a természet és a társadalom kapcsolatának különféle megismerési lehetőségeit, az ismeretek feldolgozásának és felhasználásának módjait;
- Megismertesse a földrajz és a többi környezettudomány életkori sajátosságuknak megfelelő szakkifejezéseit, tudják azokat felismerni, egyszerűen értelmezni, valamint alkalmazni a tanulási folyamatban és a mindennapi életben.
2.2. A műveltségi terület kapcsolata a többi műveltségi területtel
A Földünk-környezetünk műveltségi területben megfogalmazott célkitűzéseknek, fejlesztési feladatoknak megfelelő képességek és tartalmak elsajátítása - a többi műveltségi területtől eltérően - az 5. évfolyamon kezdődik. Ennek az az oka, hogy a mai oktatási koncepció szerint az oktatás alapszakaszában a természettudományok közötti kapcsolatok érzékeltetésén van a hangsúly, nem pedig az egyes szaktudományok művelésével összefüggő ismeretek elkülönítésén. Ezért a műveltségi terület képességfejlesztési, és részben tartalmi alapozása alsó tagozatban az Ember a természetben műveltségi terület keretében megfogalmazottak alapján történik. Az a célja, hogy kialakítsa a tanulók pozitív viszonyulását a természeti környezethez, felfedeztesse annak szépségeit, értékeit, valamint, hogy elemi szinten megalapozza a korszerű természettudományos műveltséget, megkezdje a természettudományos világkép kiformálását. 5. évfolyamtól kezdve a földrajzi és környezeti ismeretelemek és a hozzájuk kapcsolódó képesség- és személyiségfejlesztési területek a Földünk-környezetünk műveltségi területben különülnek el. Feladatrendszere szervesen kapcsolódik a természettudományokat közvetítő Ember a természetben műveltségi területhez. Azonban ezen túlmenően a társadalomtudományokat közvetítő Ember és társadalom műveltségi terület megfelelő fejlesztési területeihez is kötődik. A három műveltségi területben megfogalmazott követelmények mind tartalmi, mind képességfejlesztési, személyiségfejlesztési, mind metodikai, tanulástechnikai szempontból feltételezik egymást, sok szálon összekapcsolódnak. Ezek a kapcsolatok is kifejezik a Földünk-környezetünk műveltségi terület integrált jellegét, a természettudományok és a társadalomtudományok között betöltött híd szerepét. A tágabb körben értelmezett környezettudományok egyik fő képviselője a közoktatási rendszerben. Kiemelkedő szerepe van a természeti jelenségek, a társadalmi-gazdasági és a környezeti jelenségek, folyamatok összefüggéseinek megláttatásában, kölcsönhatásainak feltárásában. Az életkori sajátosságoknak megfelelően magasabb szinten továbbfejleszti, mélyíti és differenciálja azokat a képességeket és azt a tudást, amelyet a tanulók az oktatás alapozó szakaszában különböző műveltségi területekhez kapcsolódó tantárgyak keretein belül szereztek meg.
2.3. A műveltségi terület kapcsolata az iskolai oktatás kiemelt fejlesztési feladataival
Az egyes műveltségi területekben megfogalmazott fejlesztési feladatok az iskolai munka során nem határolódhatnak el egymástól, hiszen ugyanazokra a tanulókra vonatkoznak. Teljesítésük összehangolt tanári munkát kíván. Ennek legfőbb feltételei adottak az iskolákban, hiszen helyi tantervet kell készíteni. Az egyes műveltségi területekből képzett tantárgyak kidolgozóinak azonban figyelembe kell venniük a Nemzeti alaptantervben megfogalmazott kiemelt fejlesztési feladatokat, hiszen azoknak át kell hatniuk az iskolai munka egészét, hogy a tanítási folyamat egységes szemlélettel folyhasson, és azért, hogy a tanulók személyiségfejlesztése fokozatosan, egy összehangolt folyamat során valósulhasson meg.
Az egyes kiemelt fejlesztési feladatokkal a Földünk-környezetünk műveltségi terület viszonya különböző. Vannak olyan területek, amelyekkel inkább tartalmi kapcsolata nyilvánvaló (a „Hon- és népismeret”, az „Európai azonosságtudat - egyetemes kultúra” és a „Környezeti nevelés”). Ezek olyan tartalmakkal kapcsolatosak, amelyeket elsősorban a Földünk-környezetünk műveltségi terület közvetít. Részben ennek keretében ismerik meg a tanulók a haza földrajzát, természeti értékeit, népünk kulturális örökségeit, mindennapi életét, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit, a Kárpát-medencei falusi és a városi élet hagyományait, jellegzetességeit. Itt ismerik meg azokat a tevékenységeket, sajátítják el azokat az egyéni és közösségi tevékenységeket, amelyek a lakóhely, a szülőföld, a haza és népei megismeréséhez, megbecsüléshez, az azonosságtudat, a nemzeti önismeret kialakulásához vezetnek. A földrészünkről és az Európai Unióról szerzett ismereteik alapján alakul ki Európa-tudatuk, annak megerősödésével és a más kontinensekről, országokról szerzett ismereteik alapján válnak majd nyitottakká és elfogadókká más kultúrák iránt is. Itt értik meg a környezet főbb összefüggéseit, megszerzett ismereteik birtokában lesznek érzékenyek a környezet állapota iránt. Felismerik a mindennapi cselekvések környezeti következményit, a Föld globális problémáit. Elsajátítják azokat a módszereket, amelyekkel megismerhetők a környezet jellemzői, felismerhető a természeti és a társadalmi-gazdasági környezet állapota, amelyekkel kezelhetők, mérsékelhetők vagy megakadályozhatók a környezeti gondok.
Más kiemelt fejlesztési területek (az „Információs és kommunikációs kultúra”, a „Tanulás” és a „Környezeti nevelés” is) inkább alkalmazott módszereik miatt kötődnek a műveltségi területhez. A tanulók a Földünk-környezetünk műveltségi területben sajátítják el azokat a megismerési képességeket, amelyek birtokában képesek lesznek megismerni a Földet, annak tájait, országait, népeit, kultúráit, a gazdasági tevékenységeket. Megismerik azokat az eszközöket, információforrásokat, amelyekből földrajzi-környezeti információkhoz juthatnak. Elsajátítják azokat a módszereket, amelyekkel az ismeretek értelmezhetők és feldolgozhatók. Itt szereznek személyes tapasztalatokat az együttműködésekben, a társadalmi és a környezeti konfliktusok kezelésében és megoldásában. Ezeken keresztül az évek során elsajátítják azt a viselkedésformát, amely a természet tiszteletén, az iránta érzett felelősségen alapul, és képessé teszi őket arra, hogy felnőtt életük során majd vállalják a környezettel kapcsolatos állampolgári kötelességeiket és gyakorolják jogaikat.
A többi kiemelt fejlesztési terület (az „Énkép, önismeret”, a „Testi és lelki egészség” és a „Felkészülés a felnőtt lét szerepeire”) pedig a személyiségfejlesztésen keresztül jelenik meg a műveltségi terület megvalósításának folyamatában, azok az egyén fejlesztési szükségleteinek érvényesítésére irányulnak. A tanulók ismerteket szereznek a munka világáról. Kipróbálják képességeiket közös tevékenységek során, vitában és játékban, csoportmunkában és projektmunkában. Elsajátítják a közösségi viselkedési formákat. Ezeken keresztül fejlődik énképük, megismerik lehetőségeiket és korlátjaikat.
3. A földrajz (Földünk és környezetünk) tantárgy érettségi vizsgájának céljai
3.1. A középszintű földrajz érettségi vizsga céljai
A középszintű tantárgyi érettségi vizsga elsősorban arról tájékoztat, hogy a jelölt milyen szinten tudta elsajátítani a Földünk-környezetünk műveltségi területben megfogalmazott követelményeket. Célja annak megállapítása, hogy a vizsgázó
- milyen szinten rendelkezik az általános műveltség részét képező tényszerű földrajzi-környezeti ismeretekkel;
- mennyire tudja összekapcsolni elméleti ismereteit a mindennapokban tapasztalható természeti, társadalmi-gazdasági és környezeti jelenségekkel, folyamatokkal;
- rendelkezik-e a földrajzi-környezeti szemlélet és gondolkodásmód alapjaival;
- milyen szinten képes eligazodni a témákhoz kapcsolódó információhordozókban, hogyan tud azokból tényekhez, adatokhoz jutni;
- képes-e értelmezni az információkat, és milyen szinten tud azokból következtetéseket levonni;
- jártas-e a különböző ábrázolásmódú, méretarányú és tartalmú térképeken közölt információk leolvasásában, értelmezésében, valamint tudja-e rögzíteni topográfiai ismereteit körvonalas térképeken;
- képes-e földrajzi-környezeti ismereteiről logikusan felépített, szabatosan megfogalmazott formában számot adni szóban;
- képes-e egyszerű gyakorlati és alapvető számítási feladatok elvégzésére, az eredmények értékelésére, értelmezésére.
3.2. Az emelt szintű földrajz érettségi vizsga céljai
Az emelt szintű tantárgyi érettségi vizsga fő feladata, hogy tájékoztasson, milyen szinten tudta elsajátítani a jelölt a Földünk-környezetünk műveltségi területben megfogalmazott követelményeket, és felkészültsége megfelel-e a felsőoktatásban való továbbtanulás igényeinek. Célja annak megállapítása, hogy a vizsgázó
- rendelkezik-e a felsőoktatásban való továbbhaladáshoz szükséges földrajzi-környezeti alapismeretekkel;
- milyen szinten képes felismerni az ismeretanyag belső összefüggéseit, az egyes témakörök közötti kapcsolatokat;
- tudja-e alkalmazni ismereteit a természeti, a társadalmi-gazdasági és a környezeti jelenségek, folyamatok értelmezésében;
- jártas-e a földrajzi-környezeti tartalmú információhordozók célirányos használatában;
- képes-e értelmezni az információkat, és milyen szinten tud azokból következtetéseket levonni, összefüggéseket és törvényszerűségeket megállapítani;
- rendelkezik-e a több témakör ismeretanyagának logikai összekapcsolását igénylő, összetett feladatok, problémák felismerésének és megoldásának képességével;
- képes-e földrajzi-környezeti ismerteiből logikusan felépített, szabatosan megfogalmazott formában számot adni szóban és írásban;
- milyen szinten képes különböző típusú írásbeli feladatok megoldására;
- képes-e a földrajzi-környezeti tartalmú információkkal kapcsolatos egyszerű vázlatrajzok, ábrák és térképvázlatok készítésére.
4. A műveltségi terület követelményeinek időbeli felosztása
4.1. A földrajz tantárgyra fordítható időkeret a 11-12. évfolyamon
A Nemzeti alaptanterv Földünk-környezetünk műveltségi területében megfogalmazott fejlesztési feladatok és az érettségi vizsgakövetelmények mélységét, valamint az érettségi vizsgára előkészítő kurzusok szervezését szabályozó kormányrendelet alapján ez a kerettanterv a földrajzi felkészítő foglalkozások számára a 4.1.1. és a 4.1.2. pontokban leírt óraszámokat tartja reálisnak.
4.1.1. A középszintű érettségi vizsgára való felkészítés esetén
Évfolyam	Százalékos időkeret	Heti óraszám	Évi óraszám	
11. évfolyam 
12. évfolyam	30%	1 óra 
1 óra	37 óra 
33 óra	
Ez a megoldás főként pedagógiai szempontokkal indokolható. Hiszen így nincs kihagyás a földrajzi ismeretszerzés folyamatában, ahogyan befejeződik a 10. évfolyamon a tantárgy tanulása, úgy kezdetét veszi a vizsgára való folyamatos felkészítés. A középszintű érettségi vizsgára való felkészítés esetében azt a megoldást is megfelelőnek tartjuk, ha a 11-12. évfolyam számára biztosított időkeretet csak a 12. évfolyamon használják fel. Ezt indokolhatja, hogy a vizsga évében koncentráltan, és így célirányosabban, aktuálisabban történhet a földrajzi-környezeti vizsgakövetelmények teljesítésére való felkészítés.
4.1.2. Az emelt szintű érettségi vizsgára való felkészítés esetén
Évfolyam	Százalékos időkeret	Heti óraszám	Évi óraszám	
11. évfolyam 
12. évfolyam	30%3	2 óra 
2 óra	74 óra 
64 óra	
4.2. A földrajz tantárgy fejlesztési követelményeivel összefüggő tartalmi egységek és azok időkeretei a 11-12. évfolyamon
4.2.1. A középszintű érettségi vizsgára való felkészítés esetén
11. évfolyam 			12. évfolyam		
Témakör	Óraszám		Témakör	Óraszám	
Új ismeret feldolgozása	36		Új ismeret feldolgozása	32	
1.	Térképi ismeretek, kozmikus környezetünk	3		1.	Egyedi szerepkörű országcsoportok, országok Európán kívül	10	
2.	Jelenségek és folyamatok a geoszférákban	17		2.	Európa, részeinek és néhány országának földrajza	07	
2.1.	A kőzetburok földrajza	08		3.	Hazánk földrajza	10	
2.2.	A légkör földrajza	04		4.	A Föld globális problémái	03	
2.3.	A víz- és a talajburok földrajza	05					
3.	A földrajzi övezetesség	05					
4.	Népesség- és településföldrajz	03					
5.	A világgazdaság és működése	08					
							
Összefoglalás	01		Összefoglalás	01	
4.2.2. Az emelt szintű érettségi vizsgára való felkészítés esetén
11. évfolyam 			12. évfolyam		
Témakör	Óraszám		Témakör	Óraszám	
Új ismeret feldolgozása	71		Új ismeret feldolgozása	61	
1.	Térképi ismeretek, kozmikus környezetünk	10		1.	Közép-Európa és országainak földrajzi összefüggései	10	
2.	Jelenségek, folyamatok és összefüggések a geoszférákban	22		2.	A Kárpát-medence földrajza	04	
2.1.	A kőzetburok 	11		3.	Magyarország általános földrajzi-környezeti folyamatai, összefüggései	14	
2.2.	A légkör 	06		4.	Magyaro szág tájtípusainak, régióinak természet- és társadalomföldrajza	09	
2.3.	A víz- és a talajburok 	05		5.	A Föld népesedési és településföld-rajzi folyamatai	06	
3.	A földrajzi övezetesség	08		6.	A világgazdaság működése	13	
4.	Eltérő szerepkörű országcsoportok, országok Európán kívül	14		7.	A Föld globális válságproblémái	05	
5.	Európa, részeinek és néhány országának földrajza	17					
Összefoglalás	03		Összefoglalás	03	
5. A földrajz tantárgy tartalmi felosztása a 11-12. évfolyamon
5.1. A tartalmi egységek céljai és feladatai
5.1.1. A középszintű érettségi vizsgára felkészítő tartalmi egységek 
céljai és feladatai
11. évfolyam
Témakörök	Célok és feladatok	
1. Térképi ismeretek, kozmikus környezetünk	- Mélyüljön a tanulók tájékozódási, helymeghatározási képessége különböző méretarányú, jelrendszerű, tematikájú térképeken és földgömbökön; 
- Ismerjék égitestünk kozmikus környezetben elfoglalt helyét, helyzetét; 
- Legyenek helyes képzeteik a csillagászati nagyságrendekről; 
- Értsék a Föld mozgásainak földi következményeit; 
- Értsék az időszámítás csillagászati alapjait, és alkalmazási lehetőségeit az életben; 
- Értékeljék az űrkutatás, a távérzékelés szerepét a mindennapi életben.	
2. Jelenségek, folyamatok a geoszférákban	- Biztonsággal tudják elhelyezni a tanulók a földtörténet legfőbb eseményeit az időben; 
- Ismerjék a környezetben előforduló legfőbb anyagok alapvető tulajdonságait; 
- Ismerjék a Föld szféráinak jellemzőit, legfőbb folyamatait, mozgásjelenségeik okait, kapcsolataikat egymással és a társadalmi-gazdasági élettel, felismerjék példákban az összefüggések következményeit; 
- Érzékeljék a természeti környezetben lezajlott változásokat, mint a természeti folyamatok hatásait, vegyék észre bennük a társadalom szerepét is; 
- Ismerjék a szférák veszélyeztetettségének okait, és tudjanak védelmük lehetőségeiről; 
- Ismerjék személyes felelősségüket a geoszférák környezeti állapotában. 	
A kőzetburok földrajza	- Felismerjék a tanulók a leggyakoribb ásványokat, kőzeteket, nyersanyagokat és energiahordozókat, ismerjék kialakulásuk körülményeit; 
- Felismerjék az ásványkincsek előfordulása és a földtani szerkezet kapcsolatát konkrét példákban; 
- Bemutassák a belső és a külső erők hatásait, kapcsolataikat, továbbá a külső erők pusztító és építő munkájának dialektikáját a felszínformák kialakulásában; 
- Vegyék észre a felszín folytonos változását, annak természeti és társadalmi okait; 
- Érzékeljék a felszín változási folyamatainak időtartamát és azok különbségeit.	
A légkör földrajza	- Felismerjék a tanulók a légkör anyagait, jelenségeit, folyamatait; 
- Bemutassák az éghajlatokat, magyarázzák kialakulásuk okait; 
- Értsék az időjárást, éghajlatot alakító és módosító tényezők szerepét; 
- Felismerjék az éghajlatváltozások természeti okait, az időjárás- és az éghajlatváltozás időtartambeli különbségeit, valamint következményeik nagyságrendi eltéréseit; 
- Ismerjék az emberi tevékenységek levegőszennyeződést okozó hatásait és azok következményeit (ózonprobléma, üvegházhatás fokozódása, savas ülepedés, füstköd, éghajlatváltozások).	
A víz- és a talajburok földrajza	- Ismerjék a tanulók a víz anyagait, a vízburok jelenségeit; 
- Bemutassák a felszíni víztípusok egymással és a felszín alatti vizekkel való kapcsolatát, a víz körforgását és jelentőségét a mindennapi életben; 
- Bemutassák a vízburok kapcsolatát a légkörrel, a talajjal és az élővilággal; 
- Ismerjék a vízgazdálkodás és a vízvédelem szükségességét, az édesvízkészletek veszélyeztetettségét, és tudjanak védelmük lehetőségeiről; 
- Felismerjék a talaj ökológiai jelentőségét, a társadalom felelősségét az állapotukban.	
3. A földrajzi övezetesség	- Értelmezzék a tanulók az éghajlati övezetesség kialakulásának okait, valamint kapcsolatát az élővilággal, a talajjal, a vízrajzi jellemzőkkel és a felszínnel; 
- Ismerjék a természetföldrajzi övezetesség összefüggéseit a népesség, a települések, a társadalmi-gazdasági tevékenységek elhelyezkedésével, a környezet állapotával; 
- Bemutassák komplexen a földrajzi övezetességi rendszert, valamint övezeteinek, öveinek és területeinek földrajzi-környezeti jellemzőit.	
4. Népesség- és településföldrajz	- Bemutassák a tanulók, hogy hogyan befolyásolják a természetföldrajzi adottságok a társadalom és az egyének életét; 
- Ismerjék, hogy az eltérő természetföldrajzi környezetben élő emberek mely természeti erőforrásokat hogyan hasznosítják, miben és miért más a kapcsolatuk a környezettel; 
- Lássák összefüggéseikben a népesedés tendenciáit és fő problémáit; 
- Ismerjék a különféle népességmozgásokat, értsék az okaikat; 
- Ismerjék a települések fejlődésének folyamatát és azok környezeti következményeit.	
5. A világgazdaság és működése	- Ismerjék a tanulók a gazdasági élet területi szerveződését, összefüggéseit és következményeit, valamint a munkaerő-, az információ- és a tőkeáramlás, a kereskedelem, a közlekedés és az idegenforgalom kapcsolatait. Eligazodjanak a tőke, a pénz világában; 
- Ismerjék a gazdasági-pénzügyi folyamatok nemzetgazdaságokra és a világgazdaságra gyakorolt hatásait. Felismerjék a Magyarországot érintő nemzetközi munkaerő-vándorlási, pénzmozgási és környezetgazdálkodási folyamatokat a mindennapokban; 
- Legyen áttekintésük a termelés és a fogyasztás időben változó kapcsolatairól; 
- Ismerjék a termelés és a fogyasztás környezetkárosító hatásainak főbb mérséklési módjait, a jövő energiagazdálkodási, föld- és területhasznosítási elveit és módszereit.	
12. évfolyam
Témakörök	Célok és feladatok	
1. Egyedi szerepkörű országcsoportok, országok Európán kívül	- Ismerjék a tanulók a világgazdasági központok és peremterületek szerepét, kapcsolatukat, az eltérő fejlettségű országcsoportok térbeli rendjét és időbeli változását; 
- Ismerjék, hogyan határozzák meg a természeti feltételek és gazdasági körülmények az emberek életmódját, az országok gazdasági helyzetét a földrészek tipikus tájain, jellegzetes országaiban; 
- Tudják alkalmazni a gazdasági és társadalmi fejlettségi mutatókat; 
- Megismerjék a különböző fejlettségű országcsoportok főbb társadalmi, gazdasági jellemzőit és környezeti problémáit, azok kezelésének példáit. Bemutassák a függőség kapcsolatrendszereit eltérő jellegű országcsoportokat érintő példákon keresztül; 
- Értsék a fejlettségkülönbségből adódó előnyöket és hátrányokat; 
- Felismerjék a helyi, a regionális és a globális gazdasági, társadalmi és környezeti folyamatok kapcsolatát, tendenciáit, értsék egyidőben való jelenlétük szükségszerűségét; 
- Bemutassák az egyes földrészeken, országcsoportokban és országokban jellemző természeti és társadalmi kölcsönhatásokat, általános, regionális és helyi sajátosságokat, valamint a különböző országcsoportok, országok egymásra utaltságát.	
2. Európa, részeinek és néhány országának földrajza	- Alkalmazzák általános természet- és társadalomföldrajzi ismereteiket Európa és részeinek, tájainak, országainak bemutatásakor; 
- Ismerjék az eltérő földrajzi adottságú kontinensrészek közös és egyedi jellemzőit, a különböző kultúrájú népek keveredésének következményeit, az elöregedő társadalom, a túltermelés és a társadalom környezet-átalakító tevékenységének következményeit; 
- Bemutassák példákban az egyidőben létező egyesülési és elkülönülési törekvéseket, az európai integrációs folyamatot. Mélyüljön Európa-tudatuk; 
- Ismerjék az országok népességi és termelési jellemzőinek méreteit, egymáshoz való viszonyukat, nagyságrendjüket; 
- Legyenek tájékozottak a környezet állapotának javítására tett európai kezdeményezésekben, hogy megértsék, miként járulhatnak hozzá a regionális cselekedetek a globális problémák kezeléséhez.	
3. Hazánk földrajza	- Bemutassák a tanulók hazánk természeti adottságait, társadalmi-gazdasági jellemzőit; 
- Ismerjék a természeti tényezők hatásait a Kárpát-medencei népek elhelyezkedésében, hagyományaikban, településeikben, gazdasági életükben, bemutassák azok földrajzi összefüggéseit; 
- Eligazodjanak Magyarország jelenlegi társadalmi-gazdasági eseményeiben. Értelmezzék hazánk nemzetközi és regionális kapcsolatépítési törekvéseinek okait, és bemutassák annak fő irányait; 
- Bemutassák a környezet állapotának javítása érdekében tett hazai és nemzetközi intézkedéseket; 
- Ismereteiken keresztül erősödjön kötődésük a hazai tájhoz, a magyar néphez, természeti és társadalmi értékeihez, mélyüljön nemzettudatuk.	
4. A Föld globális problémái	- Ismerjék az emberiség fő globális problémáit, azok okait és lehetséges megoldásait; 
- Lássák, hogy az emberiség hogyan alakította át környezetét társadalmi-gazdasági tevékenysége során, amivel a természeti környezetet és saját létét is veszélyezteti; 
- Érzékeljék a fogyasztói társadalom szerepét a globális gondok létrejöttében; 
- Ismerjék a környezet védelmét szolgáló állampolgári kötelességeket és jogokat; 
- A tanulók a környezetükért tenni akaró és tudó felnőttekké váljanak.	
5.1.2. Az emelt szintű érettségi vizsgára felkészítő tartalmi egységek céljai és feladatai
11. évfolyam
Témakörök	Célok és feladatok	
1. Térképi ismeretek, kozmikus környezetünk	- Mélyüljön a tanulók tájékozódási képessége különböző méretarányú, jelrendszerű, tematikájú térképeken, földgömbökön, valamint térképek segítségével. Tudjanak példákat hozni a különféle ábrázolású térképek alkalmazási lehetőségeire; 
- Ismerjék a Naprendszer felépítését és égitestünk kozmikus környezetben elfoglalt helyét, helyzetét, mozgásait és azok földi következményeit; 
- Legyenek helyes képzeteik a csillagászati nagyságrendekről, a csillagászati és a földi környezet elemeinek méretbeli különbségeiről; 
- Alkalmazzák ismereteiket az időszámítás csillagászati alapjairól és felhasználási lehetőségeiről, tudjanak ezzel kapcsolatos számítási feladatokat megoldani; 
- Ismerjék az űrkutatás, a távérzékelés szerepét a Naprendszer és a Föld megismerésében, a mindennapi életben.	
2. Jelenségek, folyamatok és összefüggések a geoszférákban	- Biztonsággal tudják elhelyezni a tanulók a földtörténet legfőbb eseményeit az időben; 
- Ismerjék és értsék a környezetben előforduló legfőbb anyagok alapvető tulajdonságait; 
- Ismerjék a Föld szféráinak jellemzőit, értsék mozgásjelenségeik okait, összefüggéseit, és tudják bizonyítani a következményeiket; 
- Tudják magyarázni a geoszférákban zajló legfőbb folyamatokat, valamint az egymással és a társadalmi-gazdasági élettel való kapcsolataikat. Vegyék észre a természeti környezetben lezajlott változásokban a természeti folyamatok, a társadalom szerepét; 
- Értsék a szférák veszélyeztetettségének okait, ismerjék védelmük elveit, lehetőségeit; 
- Bizonyítsák felelősségüket a felszín, a talaj-, a levegő-, a vízburok és a bioszféra környezeti állapotában.	
A kőzetburok földrajza	- Ismerjék a tanulók a leggyakoribb ásványokat, kőzeteket, nyersanyagokat és energiahordozókat, legyenek tisztában kialakulásuk okaival és gyakorlati jelentőségükkel; 
- Ismerjék az ásványkincsek előfordulása és a földtani szerkezet kapcsolatát; 
- Bizonyítsák a belső és a külső erők hatásait, a külső erők pusztító és építő munkájának dialektikáját a felszínformák kialakulásában. Értelmezzék a felszín folytonos változását, bemutassák annak természeti és társadalmi okait, következményeit; 
- Érzékeltessék példákkal a felszín változási folyamatainak időtartamát és különbségeit.	
A légkör földrajza	- Felismerjék a tanulók a légkör anyagait, bemutassák jelenségeit, folyamatait; 
- Bemutassák az éghajlatokat, magyarázzák kialakulásuk okait; 
- Bizonyítsák példákban az időjárást, éghajlatot alakító és módosító tényezők szerepét; 
- Értsék az éghajlatváltozások természeti okait, ismerjék az időjárás- és az éghajlatváltozás időtartambeli különbségeit, valamint következményeik nagyságrendi eltéréseit; 
- Ismerjék az emberi tevékenységek következményeit a levegő tulajdonságainak, folyamatainak megváltozásában (ózonprobléma, üvegházhatás fokozódása, savas ülepedés, füstköd, éghajlatváltozások), és hozzanak példákat mérséklésük lehetőségeire.	
A víz- és a talajburok földrajza	- Ismerjék a tanulók a víz anyagait, azok tulajdonságait, a vízburok (szárazföldi vizek és a világtenger) főbb jelenségeit; 
- Bemutassák a felszíni víztípusok egymással és a felszín alatti vizekkel való kapcsolatát, a víz körforgását, valamint ezek jelentőségét a mindennapi életben; 
- Bizonyítsák a vízburok kapcsolatát a légkörrel, a talajjal, az élővilággal; 
- Értsék a vízgazdálkodás és a vízvédelem szükségességét, az édesvízkészletek veszélyeztetettségét, és tudjanak példákat mondani védelmük lehetőségeire; 
- Ismerjék az óceánok, a tengerek veszélyeztetett régióit, védelmük elveit, gyakorlatát; 
- Értsék a talaj ökológiai jelentőségét, a társadalom felelősségét az állapotukban.	
3. A földrajzi övezetesség	- Értelmezzék a tanulók az éghajlati övezetesség kialakulásának okait, bemutassák kapcsolatát a többi természetföldrajzi elemmel. Ismerjék az egyes övek, területek jellemző természeti erőforrásait, és bemutassák azok hasznosítását; 
- Bemutassák a természetföldrajzi övezetesség összefüggését a népesség, a települések, a társadalmi-gazdasági tevékenységek elhelyezkedésével, a környezet állapotával; 
- Összevessék a vízszintes és a függőleges földrajzi övezetességi rendszer kialakulását; 
- Értelmezzék komplexen a földrajzi övezetességi rendszert, bemutassák övezeteinek, öveinek és területeinek földrajzi-környezeti jellemzőit.	
4. Eltérő szerepkörű országcsopor-tok, országok Európán kívül	- Igazolják a tanulók, hogyan határozzák meg az emberek életmódját a természeti feltételek a földrészeken, azok tipikus tájain, jellegzetes országaiban; 
- Értelmezzék az egyes földrészek, országcsoportok és országok természeti és társadalmi kölcsönhatásait, általános, regionális és helyi sajátosságait, valamint a különböző országcsoportok, országok egymásrautaltságát; 
- Értsék, hogyan hatnak a társadalmi-gazdasági élet eseményei az országok fejlődésére; 
- Bemutassák példákkal, hogy a természeti és gazdasági körülmények, hagyományok hogyan határozzák meg a népek gondolkodását, az országok gazdasági helyzetét; 
- Igazolják példákkal, hogy az emberiség jelentősen átalakította környezetét társadalmi-gazdasági tevékenysége során, így már saját létét is veszélyezteti.	
5. Európa, részeinek és néhány országának földrajza	- Alkalmazzák általános természet- és társadalomföldrajzi ismereteiket és a földrajzi övezetességről tanultakat Európa és részeinek, tájainak, országainak bemutatásakor; 
- Ismerjék az eltérő földrajzi adottságú kontinensrészek közös és egyedi jellemzőit; 
- Ismerjék a különböző származású, kultúrájú népek keveredésének következményeit; 
- Igazodjanak el földrészünk múltjának társadalmi-gazdasági eseményeiben. Bemutassák az egyidőben létező egyesülési és elkülönülési törekvéseket, az európai integrációs folyamatot, annak földrajzi következményeit. Mélyüljön a tanulók Európa-tudata; 
- Ismerjék az országok népességi és gazdálkodási jellemző méreteinek nagyságrendjét; 
- Bizonyítsák példákon keresztül az elöregedő társadalom, a túltermelés és a társadalom nagymérvű környezet-átalakító tevékenységének következményeit; 
- Legyenek tájékozottak a környezet állapotának javítása érdekében tett európai kezdeményezésekben, hogy megértsék, a regionális cselekedetek miként járulhatnak hozzá a globális problémák kezeléséhez.	
12. évfolyam
Témakörök	Célok és feladatok	
1. Közép-Európa és országainak földrajzi összefüggései	- Bemutassák a tanulók a viszonylagos gazdasági fejlődést meghatározó szerepét, a fekvés időben változó társadalmi-gazdasági jelentőségét; 
- Ismerjék a nyersanyagban való gazdagság és szegénység függőséget okozó hatását; 
- Ismerjék a történelmi és politikai változások főbb társadalmi-gazdasági hatásait; 
- Ismerjék európai összefüggésekben hazánk közvetlen környezetét, a közép-európai országok hazánkkal való kapcsolatait; 
- Fejlődjön a tanulók közép-európai regionális tudata.	
2. A Kárpát-medence földrajza	- Ismerjék a Kárpát-medencevidék földtani és természetföldrajzi fejlődéstörténetét; 
- Bemutassák a medence-jelleg közvetlen és közvetett földrajzi következményeit; 
- Ismerjék az ember életmódját meghatározó feltételeket, a természeti tényezők hatásait a Kárpát-medencei népek elhelyezkedésében, hagyományaikban, településeikben, gazdasági életükben, értelmezzék azok földrajzi összefüggéseit; 
- Mutassanak be példákat a természet- és társadalomföldrajzi helyzet felhasználására; 
- Lássák, hogyan alakította át a társadalom a táj természetes képét, ezzel milyen előnyökhöz jutott, és milyen károsodásokat okozott.	
3. Magyarország általános földrajzi-környezeti folyamatai, összefüggései	- Bemutassák a tanulók hazánk természeti adottságait, társadalmi-gazdasági jellemzőit; 
- Eligazodjanak hazánk múltjának és jelenének társadalmi-gazdasági eseményeiben; 
- Értsék Magyarország időben változó nemzetközi és regionális kapcsolatépítési törekvéseinek okait, és bemutassák azok fő irányait; 
- Bemutassák a környezeti állapot javítása érdekében tett hazai és nemzetközi intézkedéseket; 
- Ismereteiken keresztül erősödjön kötődésük a hazai tájhoz, a magyar néphez, természeti és társadalmi értékeihez, mélyüljön nemzettudatuk.	
4. Magyarország tájtípusainak, régióinak természet- és társadalomföldrajza	- Bemutassák a tanulók, hogy milyen életfeltételeket kínálnak a hazai alföldi, dombsági és hegyvidéki tájak; 
- Lássák a mezőgazdasági tevékenységek, a településtípusok, az infrastruktúra történelmileg szoros kapcsolatát, és megértsék egymástól való elszakadásuk okait; 
- Ismerjék az iparágak megtelepedésének és telepítésének időben változó okait; 
- Bemutassák a gazdasági ágak közötti kapcsolatokat példákon keresztül; 
- Értsék a gazdasági fejlődés területfejlesztő hatásait. Ismerjék a fejlesztésből kihagyott területek, települések ellehetetlenülési folyamatát. Értelmezzék az országon belüli viszonylagos fekvés területi különbségeket előidéző hatásait példákon keresztül; 
- Bizonyítsák a főváros természeti, gazdasági, kulturális értékeit, szerepét az országban; 
- Lássák régiójuk földrajzi jellegzetességeit, országon belüli helyzetét, kapcsolatait.	
5. A Föld népesedési és településföldrajzi folyamatai	- Lássák összefüggéseikben a tanulók a népesedés tendenciáit és fő problémáit; 
- Bemutassák a tanulók, hogy hogyan befolyásolják a természetföldrajzi adottságok a társadalom és az egyének életét, magyarázzák, hogy miben és miért különbözik az eltérő természetföldrajzi környezetben élő emberek környezettel való kapcsolata; 
- Ismerjék a különféle népességmozgásokat, értsék hasonló és eltérő okaikat; 
- Ismerjék a Föld nagy kulturális régióit, a kultúrák egymásra hatását, a jellegzetes kulturális ellentétek gyökereit; 
- Értelmezzék a települések fejlődésének folyamatát és környezeti következményeit.	
6. A világgazdaság működése	- Ismerjék a gazdasági élet területi szerveződését, összefüggéseit és következményeit; 
- Bemutassák konkrét példákban a munkaerő-, az információ- és a tőkeáramlás, a kereskedelem, a közlekedés és az idegenforgalom, valamint a termelés és a fogyasztás időben változó kapcsolatait; 
- Eligazodjanak a tőke, a pénz világában. Felismerjék a gazdasági-pénzügyi folyamatok nemzetgazdaságokra és világgazdaságra gyakorolt hatásait a köznapi történésekben; 
- Ismerjék a Magyarországot érintő nemzetközi munkaerő-vándorlási, pénzmozgási és környezetgazdálkodási folyamatokat; 
- Ismerjék a termelés és a fogyasztás környezetkárosító hatásának főbb mérséklési módjait, a jövő energiagazdálkodási, föld- és területhasznosítási elveit és módszereit.	
7. A Föld globális válságproblémái	- Ismerjék a tanulók az emberiség társadalmi, gazdasági és környezeti globális problémáit, értsék azok okait és tudjanak példákat mondani lehetséges megoldásaikra; 
- Bemutassák, hogy az emberiség hogyan alakította át környezetét társadalmi-gazdasági tevékenysége során, amivel a természeti környezetet és saját létét is veszélyezteti; 
- Lássák a termelés és a fogyasztás ellentmondásait, a fogyasztói társadalom szerepét a globális gondok létrejöttében; 
- Ismerjék a környezet védelmét szolgáló állampolgári kötelességeket és jogokat; 
- A tanulók a környezetükért tenni akaró és tudó felnőttekké váljanak.	
5.2. A tartalmi egységekkel kapcsolatos fejlesztési feladatok a
11-12. évfolyamon
5.2.1. A középszintű érettségi vizsgára felkészítő tartalmi egységek fejlesztési feladatai
A sikeres középszintű érettségi vizsga teljesítéséhez az alábbi kompetenciák mélyítése szükséges:
- A földrajzi-környezeti tartalmú információhordozók használata, a különböző céloknak megfelelő információk kiválasztása készségszinten, feldolgozása, értelmezése jártasság szintjén;
- Különböző műfajú és tartalmú térképeken közölt információk leolvasása, értelmezése;
- A témához kapcsolódó körvonalas térképi feladatok megoldása a követelményrendszerben felsorolt topográfiai névanyag felhasználásával;
- Az ismeretanyag alapvető összefüggéseinek felismerése, bemutatása példákon keresztül;
- A földrajzi-környezeti ismeretek alkalmazása a mindennapokban tapasztalható természeti, társadalmi-gazdasági, környezeti jelenségek, folyamatok magyarázatában, értelmezésében;
- Földrajzi-környezeti tartalmú információkkal kapcsolatos egyszerű vázlatrajzok és térképvázlatok készítése, folyamatábrák, keresztmetszeti rajzok elemzése;
- Egyszerű gyakorlati és alapvető számítási feladatok megoldása, eredményének értelmezése;
- Szövegalkotásos és szövegértéses feladatok végzése a témákhoz kapcsolódóan;
- A földrajzi-környezeti szemlélet és gondolkodásmód alkalmazása feladatmegoldások, szóbeli és írásbeli témakifejtések során;
- Együttmunkálkodás csoportmunkában közvetett tanári irányítással.
11. évfolyam
Témakörök	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
1. Térképi ismeretek, kozmikus környezetünk	- Légi- és űrfelvételek önálló azonosítása térképvázlattal, térképpel, és információtartalmuk összehasonlítása a térképről szerzett ismeretekkel közvetlen tanári irányítással; 
- A műholdfelvételek gyakorlati felhasználásával kapcsolatos példák gyűjtése; 
- Térképpel kapcsolatos számítási, mérési és helymeghatározási, egyszerű helyi- és zónaidő számítási feladatok gyakorlása; 
- A bolygótípusok összehasonlítása, a hasonlóságok és a különbségek megállapítása adatok, adatsorok összevetésével, elemzésével; 
- A látszólagos és a valós mozgás értelmezése, összevetése a napi tapasztalatokkal; 
- A keringés és a forgás folyamatának, nevezetes időpontjainak, helyzeteinek modellezése, ábrák elemzése, összefüggések leolvasása és következtetések levonása azokból; 
- A nap- és holdfogyatkozások bemutatása megfigyelési tapasztalatok és ábrák alapján.	
2. Jelenségek és folyamatok a geoszférákban 

A kőzetburok földrajza	- A földtörténet és a történelmi események időtartambeli különbségeinek érzékeltetése. A földtörténeti folyamatok időrendbe állítása; 
- A Föld belső fizikai jellemzőinek bemutatása adatsorok segítségével; 
- Példák gyűjtése térképekről az egyes idők és időszakok különböző képződményeire; 
- A kőzetlemezek és a vulkántípusok megnevezése, csoportosítása térkép segítségével; 
- Ábrák értelmezése és vázlatrajz készítése a Föld és kőzetburkának szerkezetéről; 
- A nagyszerkezeti egységek és típusainak, formáinak felismerése, jellemzése képek, ábrák alapján, elhelyezésük körvonalas térképen, gazdasági jelentőségük bemutatása; 
- A kőzetlemez-mozgások típusainak, következményeinek összehasonlítása példákban; 
- Példák felsorolása a vulkánosság, a vulkáni utóműködés gazdasági hasznosítására; 
- A kőzetlemez-mozgások és a hegységképződés, a vulkánosság, a földrengés összefüggéseink bemutatása. A hegységképződés értelmezése, a gyűrt- és a röghegségek formakincsének összehasonlítása képek, ábrák, modellek és leírások alapján; 
- A felszínformák felismerése a valóságban, képeken, ábrákon, modelleken, és modellezésük terepasztalon, csoportosításuk különféle szempontok szerint; 
- Az ásványok és a kőzetek vizsgálata, felismerése, jellemzése, csoportosítása; 
- Tájleírás készítése különböző felszínformájú tájakról képi információk alapján.	
A légkör földrajza	- Hőmérsékleti, légnyomási, szél-, csapadék-, levegőszennyezettségi és időjárási helyzet térképek elemzése, és tartalmuk kapcsolatainak bemutatása; 
- Ábraelemzés a légkör szerkezeti felépítéséről, a felhő- és csapadékképződésről; 
- A szél által kialakított felszínformák felismerése a valóságban, képeken és ábrákon; 
- Légköri képződmények felismerése időjárási térképeken és műholdfelvételeken; 
- A légkör összetételét és annak változását bemutató adatsorok összehasonlító elemzése; 
- Középhőmérséklet és hőingadozás számítási feladatok; 
- Időjárás-jelentés értelmezése közvetett tanári irányítással csoportmunkában; 
- A levegőszennyezés és következményeinek bemutatása szemelvények, cikkek, híranyagok segítségével önállóan. Az éghajlati elemek összefüggéseinek, valamint az időjárás-jelentés és az időjárás-előrejelzés gazdasági jelentőségének bizonyítása; 
- Éghajlati elemek adatainak grafikus ábrázolása, éghajlati diagram szerkesztése; 
- Vázlatrajz készítése tanári irányítással a levegő felmelegedéséről, az azt módosító tényezőkről, az üvegházhatásról és az általános légkörzés rendszeréről; 
- Rajzos magyarázat készítése a ciklon és az anticiklon, az időjárási frontok, a mérsékelt és a forró övezeti monszun kialakulásáról, az állandó szélrendszerek jellemzőiről, a ciklonok és az anticiklonok szerepéről az időjárás alakulásában.	
A víz- és a talajburok földrajza	- A tengeráramlások kialakulásának magyarázata térképvázlat, a tenger sótartalom-változásának, a talajtípusok elterjedésének bemutatása tematikus térképek alapján; 
- A tengeráramlások éghajlat-módosító hatásának, a vízvédelem és a vízzel való takarékosság szükségességének, a talaj gazdasági jelentőségének bizonyítása szemelvények, adatok, éghajlati diagramok és tematikus térképek alapján; 
- A folyók és a tenger által kialakított felszínformák, a karsztformák, a főbb talajtípusok felismerése képeken, ábrákon, egyszerű metszetrajzokon és modelleken; 
- A tengerjárás okainak, valamint a folyók munkavégző képességének bemutatása a földrajzi fekvéssel, domborzattal, éghajlattal való összefüggésben ábrák segítségével; 
- A felszín alatti vizek jellemzése és különböző szempontú rendszerezése; 
- A világtenger, a tótípusok, a felszíni és a felszín alatti vizek hasznosítási lehetőségeinek, a tengerjárás természeti és társadalmi-gazdasági következményeinek, az emberi tevékenységnek a vizek és a talaj minőségére gyakorolt hatásainak, valamint a talajpusztulás előidézőinek, a talajvédelem módjainak bemutatása konkrét példákon; 
- Az árvíz- és a belvízvédelem feladatainak bemutatása hazai példákon; 
- Egyszerű vízhozam-számítási feladatok megoldása; 
- Véleményütköztetés vitában a vízerőművek építésének előnyeiről és hátrányairól.	
3. A földrajzi övezetesség	- A szoláris éghajlati övezetek bemutatása magyarázó ábrán; 
- A szoláris és a valós éghajlati övezetek elhelyezkedésének, a vízszintes és a függőleges övezetesség rendszerének összehasonlítása, valamint a vízszintes földrajzi övezetesség elemei egymásra épülésének értelmezése tematikus térképek, magyarázó és keresztmetszeti ábrák elemzésével; 
- Az övezetek, övek és területek jellemzőinek felismerése és bemutatása tematikus térképek, képek, szemelvények feldolgozásával követett tanári irányítással; 
- Éghajlatok felismerése diagramok alapján, és összehasonlító elemzésük; 
- A forró, a mérsékelt és a hideg övezetben érvényesülő földrajzi-környezeti törvényszerűségek bemutatása projektmunkában; 
- Tájleírás készítése az övezetek tipikus tájairól. Az övezetekben jellemző életmódok, gazdálkodás bemutatása, terméklisták összeállítása; 
- Kiselőadás az övezet környezeti problémáiról és azok megoldási lehetőségeiről.	
4. Népesség- és településföldrajz	- Népességgel kapcsolatos tematikus térképek összehasonlító elemzése; 
- A várostípusok és a városszerkezet jellemzőinek felismerése ábrákon, képeken, leírásokban, térképvázlatokon; 
- A demográfiai folyamatokkal, a településtípusok szerepének változásaival kapcsolatos ábrák, adatsorok, diagramok, valamint a népesség számával és összetételével kapcsolatos szemelvények, cikkek elemzése, számítási feladatok megoldása; 
- A népesség és a települések csoportosítása különböző szempontok szerint; 
- A városodás és a városiasodás folyamatának összehasonlítása. Példák gyűjtése eltérő szerepkörű falvakra, városokra, továbbá a város és vonzáskörzete kapcsolatára; 
- Település tervezése és modellezése földrajzi szempontok szerint tanári irányítással; 
- Kiselőadás, gyűjtőmunkát követő véleményütköztetés vitában a települések átalakuló szerepéről, a nagyvárosi élet előnyeiről és hátrányairól.	
5. A világgazdaság és működése	- A gazdasági fejlettség területi különbségeinek, a világkereskedelem fő irányainak, az áruszerkezet átalakulásának, a gazdasági ágak jelentőségének bemutatása és bizonyítása adatsorok, tematikus térképek elemzésével; 
- Ipari és élelmiszertermelő körzetek megnevezése, jellemzése térkép segítségével; 
- Vázlat készítése a gazdaság ágazati felépítésének, a világgazdaság fő összetevőinek és működésének bemutatására; 
- A telepítő tényezők csoportosítása, szerepük történeti változásának bemutatása gazdasági ágak és körzetek, régiók példáján. Az élelmiszertermelés övenként, területenként eltérő lehetőségeinek, a mezőgazdasági termelés módjainak összehasonlítása; 
- A globalizáció és a világkereskedelem jellegzetességeinek, következményeinek, a multinacionális vállalatok működésének, valamint az inflációt csökkentő és növelő tényezők bemutatása; 
- Az egyes gazdasági tevékenységek által okozott környezeti problémák bemutatása konkrét példákon csoportmunkában; 
- Kiselőadás tartása a táplálkozási szokásokról a vallás, a társadalmi hagyományok és az életmód szerepéről, az ipar környezetet károsító hatásairól; 
- Véleményütköztetés vitában a globalizáció előnyeiről és hátrányairól; a környezetkímélő gazdálkodás lehetőségeiről.	
12. évfolyam
Témakörök	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
1. Egyedi szerepkörű országcsoportok, országok Európán kívül	- A világgazdaság vezető és peremhelyzetben lévő országainak leolvasása térképről, bejelölésük körvonalas térképbe; 
- A világgazdasági pólusok szerepének és a különböző szerepkörű országcsoportok társadalmi-gazdasági sajátosságainak bemutatása adatsorok, diagramok segítségével; 
- A centrum- és a periféria-országok jellemzőinek összehasonlítása adatsorok, tematikus térképek és szemelvények alapján; 
- Önálló gyűjtőmunka az egyedi szerepkörök típusaira és jellemzőik bemutatására.	
2. Európa, részeinek és néhány országának földrajza	- Észak-, Dél-, Nyugat-, Kelet-, Közép-Európa, valamint a kiemelt országaik gazdasági és idegenforgalmi központjainak, magyar vonatkozású városainak leolvasása térképekről, bejelölésük körvonalas térképekbe; 
- Tematikus térképek összehasonlító elemzése a geológiai szerkezet és az ásványkincs-előfordulások közötti összefüggések, az ipar és a mezőgazdaság területi elhelyezkedésének, a területi fejlettségkülönbségek és okaik bemutatására; 
- Éghajlatok felismerése diagramok alapján, különbségeik leolvasása és jellemzésük; 
- Ábraelemzés az európai integrációs folyamatról, a hagyományos iparvidékek telepítő tényezőivel, a földrajzi környezet gazdasági életben betöltött szerepével kapcsolatban; 
- Adatsorok, diagramok elemzése, CD-ROM-ok információtartalmának értelmezése, feldolgozása az országok gazdasági teljesítményeinek összehasonlítására, az Európai Unióban betöltött szerepük érzékeltetésére közvetett tanári irányítással; 
- Forráselemzés, esettanulmány a hagyományos ipar területi változásaival kapcsolatban; 
- Tények összegyűjtése Európa gazdasági megosztottságával kapcsolatban, és a tényekből érvek megfogalmazása állítások alátámasztására.	
3. Hazánk földrajza	- Kárpát-medencei földtani képződmények térképi elhelyezése; 
- A hazai nagytájak és nagyrégiók földrajzi jellemzőinek leolvasása domborzati és tematikus térképekről; 
- Éghajlati, termőhelyi, termelési, kereskedelmi, idegenforgalmi és környezeti tematikus térképek olvasása, tartalmuk közötti kapcsolatok kifejtése és magyarázata; 
- Tényleolvasás kortáblázatból. Adatsorok, diagramok leolvasása, értelmezése éghajlattal, népességszámmal, nemzetiségi összetétellel, gazdasági fejlettséggel kapcsolatban. A tények között lévő összefüggések megállapítása; 
- A magyar gazdaság Európában és a világban elfoglalt helyének bemutatása gazdasági mutatók összehasonlítása alapján; 
- Földtörténeti folyamatokat, településszerkezetet bemutató ábrák elemzése; 
- Képfelismerés a tájak, a nagyrégiók és a főváros földrajzi jellegzetességeiről; 
- Környezeti állapot értékelése tematikus térképekről, légi- és űrfelvételekről, egyéb képekről, adatsorokból szerzett információk alapján; 
- A nagyvárosokban jellemző környezeti ártalmak összegyűjtése forráselemzés alapján; 
- Adat- és tényanyaggyűjtés a környezet védelmére tett magyarországi intézkedésekről; 
- Aktuális tények gyűjtése tömegkommunikációs forrásokból, azok magyarázata; 
- Az egyes tájtípusok földrajzi jellemzőinek összehasonlítása magyarázó rajzok, keresztmetszeti ábrák készítésével; 
- Kőzetek rendszerezése előfordulásuk és hasznosításuk szerint; 
- Az egyes iparágakkal kapcsolatos magyar termékek, a mezőgazdasági és élelmiszeripari hungarikumok listájának összeállítása.	
4. A Föld globális problémái	- A termelés és a fogyasztás területi ellentmondásainak bemutatása adatsorok, diagramok és tematikus térképek elemzésével; 
- Az életminőség jellemzésére alkalmas mutatók gyűjtése és értékelése, a területi különbségek bemutatása; 
- A népesedési gondokkal kapcsolatos szemelvények gyűjtése és elemzése; 
- A globális válságproblémák felismerése hírekben, jelenségekben; 
- Példák gyűjtése és esetelemzés a globális válságproblémák lehetséges megoldásaira, a nemzetközi összefogás szükségességére; 
- Kiselőadás a nemzetközi szervezetekről és fő tevékenységeikről.	
5.2.2. Az emelt szintű érettségi vizsgára felkészítő tartalmi egységek fejlesztési feladatai
A sikeres emelt szintű érettségi vizsga teljesítéséhez az alábbi kompetenciák mélyítése szükséges:
- A földrajzi-környezeti tartalmú elsődleges, másodlagos és összetett információhordozók önálló használata. A különböző céloknak megfelelő információk és aktuális hírek kiválasztása képesség szinten, feldolgozása és értelmezése készség szinten;
- Különböző műfajú, tartalmú, méretarányú térképeken közölt információk önálló leolvasása és értelmezése;
- A témához kapcsolódó körvonalas térképi feladatok megoldása az érettségi követelményrendszerben felsorolt topográfiai névanyag felhasználásával;
- Az ismeretanyag alapvető összefüggéseinek bemutatása és értelmezése példákon keresztül;
- A földrajzi-környezeti ismeretek alkalmazása a mindennapokban tapasztalható természeti, társadalmi-gazdasági, környezeti jelenségek, folyamatok magyarázatában, értelmezésében;
- Földrajzi-környezeti tartalmú információkkal kapcsolatos egyszerű vázlatrajzok és térképvázlatok, folyamatábrák, keresztmetszeti rajzok készítése és elemzése önállóan;
- Egyszerű gyakorlati és alapvető számítási feladatok elvégzése, az eredmények értelmezése;
- Szövegértéses, szövegalkotásos, valamint az ismeretek rendszerezését, az összefüggések bizonyítását igénylő feladatok megoldása készségszinten;
- A földrajzi-környezeti szemlélet és gondolkodásmód alkalmazása feladatmegoldások, szóbeli és írásbeli témakifejtések során;
- Önálló együttmunkálkodás csoport- és projektmunkában.
11. évfolyam
Témakörök	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
1. Térképi ismeretek, kozmikus környezetünk	- Példák gyűjtése különböző méretarányú, ábrázolású, és más célból készült térképekre; 
- Logikai térképolvasási feladatok megoldása. Metszetkészítés szintvonalas térképről; 
- A térképpel való eligazodás gyakorlása a valóságban; 
- Térképpel kapcsolatos számítási, mérési és helymeghatározási feladatok végzése, alkalmazása a gyakorlatban; 
- Légi- és űrfelvételek azonosítása térképvázlattal, térképpel, és információtartalmuk önálló összehasonlítása a térképről szerzett ismeretekkel; 
- A műholdfelvételek gyakorlati felhasználásával kapcsolatos példák gyűjtése; 
- A bolygótípusok, valamint a Föld és a Hold összehasonlítása, a hasonlóságok és a különbségek megállapítása adatok, adatsorok összevetésével, elemzésével; 
- A látszólagos és a valós mozgás értelmezése, összevetése a tapasztalatokkal; 
- A keringés és a forgás folyamatának, nevezetes időpontjainak, helyzeteinek modellezése, ábrák elemzése, összefüggések leolvasása és következtetések levonása azokból; 
- A nap- és holdfogyatkozások bemutatása megfigyelési tapasztalatok és ábrák alapján, valamint magyarázórajz készítése a fogyatkozásokról és a holdfázisokról; 
- Egyszerű helyi- és zónaidő számítási feladatok gyakorlása.	
2. Jelenségek és folyamatok a geoszférákban 

A kőzetburok földrajza	- Eligazodás a földtörténet időegységeiben, eseményeiben földtörténeti táblázat és folyamatábrák alapján. A földtörténeti folyamatok, események időrendbe állítása; 
- A nagyszerkezetei egységek felismerése tematikus térképeken. A kéregszerkezet és az ásványkincs-előfordulás közti kapcsolat bizonyítása tematikus térképek segítségével; 
- Az őskontinensek és a kőzetlemezek mozgása, a vulkánosság, a földrengés, a hegységképződés, a nagyszerkezeti egységek földtörténeti fejlődésének, a vulkánosság és az ércképződés kapcsolatának bemutatása folyamatábrákkal és tematikus térképekkel; 
- Ásványok és kőzetek vizsgálata, felismerése, jellemzése és csoportosítása; 
- A Föld belső fizikai jellemzőinek bemutatása adatsorok és ábrák segítségével; 
- Vázlatrajzkészítés a Föld és a kőzetburok szerkezetéről, a lemezek felépítéséről és mozgástípusairól, a hegységképződés szakaszairól, a kőzetanyagok körforgásáról; 
- A földmágnesség tájékozódási, a geotermikus gradiens, a vulkánosság, a vulkáni utóműködés és a nagyszerkezeti egységek gazdasági jelentőségének bemutatása; 
- Az ásványok és a kőzetek felhasználási lehetőségeinek bemutatása példák alapján; 
- Tájleírás készítése különböző felszínformájú tájakról a valóság és képek alapján; 
- Példák gyűjtése a földrajzi övezetekben jellemző felszínformálódásra, a felszínformákra a kontinensek és hazánk területéről térképek, térképvázlatok felhasználásával; 
- A kőzetlemezek, a hegységek csoportosítása szerkezetük, magasságuk, formakincsük szerint. A felszínformák és a nagyszerkezeti egységek felismerése, összehasonlítása, jellemzése képek, ábrák, modellek, leírások alapján, modellezésük terepasztalon; 
- Kiselőadás a földtörténeti kormeghatározás elveiről, a földrengés előrejelzéséről és kísérőjelenségeiről.	
A légkör 
földrajza	- Hőmérsékleti, légnyomási, szél-, csapadék- és időjárási térképek összevető elemzése; 
- Légköri képződmények felismerése időjárási térképeken és műholdfelvételeken; 
- Időjárás-jelentés értelmezése, és az alapján egyszerű prognózis készítése; 
- Éghajlati elemek adatainak grafikus ábrázolása, éghajlati diagram szerkesztése; 
- Középhőmérséklettel, hőingadozással és vízgőztartalommal kapcsolatos számítási feladatok megoldása; 
- Éghajlati elemek által kialakított formák felismerése a valóságban, képeken, ábrákon; 
- A légkör szerkezeti felépítésének, a felhő- és csapadékképződés folyamatának, a monszunszél kialakulásának magyarázata ábraelemzéssel; 
- Vázlatrajz készítése a levegő felmelegedéséről, az azt módosító tényezőkről, az üvegházhatásról, a levegő lehűléséről, az általános légkörzésről. A ciklon és az anticiklon, a hideg- és a melegfront kialakulásának rajzos magyarázata, az időjárás alakításában betöltött szerepük bemutatása. Magyarázó rajz készítése a monszun szélrendszerekről; 
- A légszennyezés és következményeinek bemutatása szemelvények segítségével; 
- A hőmérséklet, a légnyomás, a szél összefüggéseinek, az időjárás-jelentés, előrejelzés gazdasági jelentőségének, az éghajlat gazdaságot befolyásoló szerepének bizonyítása; 
- Információ gyűjtése az időjárási elemekkel kapcsolatos károkról. Példák gyűjtése a társadalmi eredetű éghajlatváltozások okaira és következményeire, a csapadék és a mezőgazdasági termelés összefüggéseire, a csapadék felszínformáló hatásaira; 
- Kiselőadás az ózonréteg veszélyeztetettségéről és annak földi következményeiről, a felhőtípusok időjárással való kapcsolatáról, a nevezetes helyi szelekről és hatásaikról.	
A víz- és a talajburok földrajza	- A tengeráramlási rendszerek kialakulásának magyarázata térképvázlat, a talajtípusok területi elhelyezkedésének bemutatása tematikus térképek segítségével; 
- A tengeráramlások éghajlat-módosító hatásának bizonyítása tematikus térképek és éghajlati diagramok alapján. Vízállás-jelentés értelmezése; 
- A vizek által kialakított felszínformák, a tópusztulási szakaszok, a különböző talajtípusok felismerése és megnevezése a valóságban, képeken és ábrákon; 
- A légkörzési és a vízkörzési rendszer kapcsolatának, a felszín alatti vizek kialakulása és a földtani szerkezet, a kőzetminőség összefüggésének, valamint a folyók munkavégző képességének, a mesterséges tavak kialakítása környezeti következményeinek bemutatása a földrajzi fekvéssel, a domborzattal és az éghajlattal való összefüggésben; 
- Az éghajlat felszínalakulásban és talajképződésben való szerepének, a talaj gazdasági jelentőségének bizonyítása. A vízvédelem és a vízzel való takarékosság szükségességének bizonyítása szemelvények, adatok, diagramok alapján; 
- Példák gyűjtése a tengerjárás következményeire, a tenger, a felszíni és a felszín alatti vizek gazdasági hasznosítási lehetőségeire, a vízrendszerekbe való emberi beavatkozás hatásaira, a talajpusztulás okaira, a talaj-, az árvíz- és a belvízvédelem módjaira; 
- A tengerjárás kialakulásának magyarázata folyamatábra segítségével; 
- Egyszerű vízhozam-számítási feladatok megoldása; 
- A vizek különböző szempontú rendszerezése és jellemzése; 
- Szemelvények, adatok, aktuális hírek értelmezése a témához kapcsolódóan; 
- Véleményütköztetés vitában a vízerőművek építésének előnyeiről és hátrányairól. 	
3. A földrajzi övezetesség	- A szoláris éghajlati övezetek bemutatása magyarázó ábrán; 
- A szoláris és a valós éghajlati övezetek elhelyezkedésének, a vízszintes és a függőleges övezetesség rendszerének összehasonlítása, valamint a vízszintes földrajzi övezetesség elemei egymásra épülésének értelmezése tematikus térképek, magyarázó és keresztmetszeti ábrák elemzésével csoportmunkában; 
- Az övezetek, övek és területek jellemzőinek felismerése és bemutatása tematikus térképek, képek, szemelvények feldolgozásával önállóan; 
- Éghajlatok felismerése diagramok és leírások alapján, összehasonlító elemzésük; 
- A forró, a mérsékelt és a hideg övezetben érvényesülő földrajzi-környezeti törvényszerűségek, az övezetekben jellemző életmódok, gazdálkodás bemutatása; 
- Tájleírás készítése az övezetek tipikus tájairól önállóan; 
- Kiselőadás az övezetek környezeti problémáiról és azok megoldási lehetőségeiről; 
- Az ismeretek és képességek ellenőrzésére alkalmas feladatsorok megoldása.	
4. Eltérő szerepkörű ország-csoportok, országok Európán kívül	- Tényleges és viszonylagos földrajzi fekvés meghatározása a világtérképen, a kontinensek és kontinensrészek térképein, irányított térképi tájékozódási gyakorlatok; 
- A kontinensek, tájaik, országcsoportjaik és országaik természetföldrajzi jellemzése, a hasonlóságok és a különbségek kiemelése projektmunkában; 
- A társadalmi, gazdasági adottságok és a környezeti állapot összehasonlító értékelése tematikus térképek, adatsorok, diagramok, képek és cikkek alapján; 
- Országcsoportok, országok jellemzése és összehasonlítása szempontok alapján; 
- Séma készítése a földrészek és tipikus tájaik jellegzetességeinek bemutatására; 
- Vázlatkészítés az országokra, országcsoportokra jellemző társadalmi-gazdasági és környezeti összefüggések érzékeltetésére; 
- A GDP, a GNP és az életminőségre vonatkozó adatok gyűjtése, összehasonlítása, ábrázolása. Történeti változások, tendenciák megfogalmazása az adatok összevetésével; 
- Az írásbeli vizsga-feladatlapok topográfiai feladatainak gyakorlása.	
5. Európa, részeinek és néhány országának földrajza	- Európa kialakulási folyamatának és természetföldrajzi adottságainak bemutatása, valamint összefüggés bizonyítása a geológiai szerkezet és az ásványkincs-előfordulások, a lemeztektonikai folyamatok és a kontinens területének változása között tematikus térképek segítségével; 
- Az európai és az integráción belüli gazdasági kapcsolatok értelmezésére, területi fejlettségbeli különbségek leolvasása tematikus térképekről és statisztikai adatokból; 
- Európa szerkezeti, domborzati egységeinek felismerése térképen, ábrákon és képeken; 
- Európában jellemző éghajlatok felismerése diagramokon és jellemzésük, a közöttük lévő hasonlóságok és különbségek leolvasása; 
- Ábraelemzés az integrálódási folyamat lényegének, az integráció fokainak bemutatására. Az unió működésének bemutatása CD-ROM információtartalma alapján; 
- Tények, adatok gyűjtése az Európán belüli társadalmi-gazdasági fejlettségi különbségekre. A különböző adottságú tájak természetföldrajzi jellemzőinek összehasonlítása; 
- Példák, esetek gyűjtése a médiából a vendégmunkások, a menekültek, a bevándorlók befogadásából származó problémákra, a területi különbségek felszámolásáról; 
- Rendszerző vázlat készítése Európa földrajzi-környezeti jellemzőiről; 
- Kiselőadások és esszék készítése az EU mezőgazdasági, területfejlesztési, környezetgazdálkodási törekvéseiről, valamint Észak-, Dél-, Nyugat- és Kelet-Európával kapcsolatos rövid és hosszabb választ igénylő esszé típusú feladatok megoldása. 	
12. évfolyam
Témakörök	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
1. Közép-Európa és országainak földrajzi összefüggései	- Tematikus térképek összehasonlító elemzése a különböző természeti környezet eltérő társadalmi-gazdasági következményeiről önállóan; 
- A közép-európai országok összehasonlító földrajzi elemzése különféle információforrások felhasználásával közvetett tanári irányítással csoportmunkában; 
- Közép-Európa sík- és rögvidékei, magashegységei természeti adottságainak önálló összehasonlítása, összehasonlító ábrák készítése tanári irányítással; 
- Összehasonlító táblázatok és ábrák készítése Közép-Európa sík- és rögvidékei, magashegységei társadalmi-gazdasági lehetőségeinek összehasonlítására; 
- Az ábra- és képelemzési, valamint a feleletválasztásos feladattípusok gyakorlása Közép-Európa földrajzával kapcsolatban.	
2. A Kárpát-medence földrajza	- Földrajzi helyzet- és helymeghatározás földgömbön, különböző méretarányú térképeken. Domborzati, szerkezetmorfológiai, éghajlati, nemzetiségi, gazdasági és környezeti térképek önálló és összehasonlító elemzése; 
- A medencejelleg bizonyítása tematikus térképek segítségével, lista készítése annak előnyös és hátrányos következményeiről; 
- Érvek gyűjtése a központi fekvés, valamint a tranzithelyzet előnyeiről és hátrányairól; 
- Internetes forráskeresés csoportmunkában a határokon átnyúló eurorégiókról és a regionális együttműködésekről a Kárpát-medencében; 
- Adatsorok elemzése a nemzetiségi összetétellel, gazdasági fejlettséggel kapcsolatban; 
- Forráselemzéses és szövegértéses feladatok megoldási technikáinak gyakorlása.	
3. Magyarország általános földrajzi-környezeti folyamatai, összefüggései	- Tényleolvasás kortáblázatból. A földtörténeti folyamatok elhelyezése kortáblázatban; 
- Kapcsolatok keresése az éghajlati, a vízrajzi, a talaj- és a növényzeti térképről leolvasott tények között. A nemzetgazdasággal kapcsolatos tematikus térképek elemzése; 
- Környezeti állapot értékelése tematikus térképekről, légi- és űrfelvételekről, egyéb képekről, adatsorokból szerzett információk alapján csoportmunkában; 
- Adatsor elemzése a nemzetiségi összetétellel, a népsűrűség területi különbségeivel, a településtípusokkal, a gazdasági szerkezetváltással, az élelmiszergazdaság szerepével, a külkereskedelem áruszerkezetével kapcsolatban. Gazdasági mutatók összehasonlítása a magyar gazdaság Európában, a világban elfoglalt helyének bemutatása érdekben; 
- A földtörténeti fejlődés lemeztektonikai folyamatainak bemutatása ábraelemzéssel; 
- Éghajlati, népességi és gazdasági diagramok önálló elemzése; 
- Hazánk éghajlatának jellemzése megadott szempontok alapján; 
- Az éghajlati jellemzők vázlatba rendezése (okok - jellemzők - következmények); 
- Kőzetek vagy fényképük rendszerezése előfordulásuk és hasznosításuk szerint; 
- Aktuális földrajzi-környezeti tények önálló gyűjtése tömegkommunikációs forrásokból, azok magyarázata közvetetett tanári irányítással; 
- Forrásfeldolgozás a gazdaság területi, szerkezeti átalakulásának eredményeiről, problémáiról, a termelés környezeti hatásairól, a nagyvárosi környezeti ártalmakról; 
- Esettanulmányok az ipari parkok szerepéről az egyes térségek gazdasági fejlődésében; 
- Bizonyítás szemelvény alapján a vízszennyezés és az árvízvédelem összefüggéseiről. A népességmozgások gazdasági-politikai tényezőkkel és a munkanélküliséggel való összefüggésének, a termelés, a feldolgozás és a fogyasztás kapcsolatainak bizonyítása; 
- Rendszerező vázlat készítése a természeti adottságok és a mezőgazdaság kapcsolatáról, a gazdasági szerkezetváltás következményeiről; 
- A magyar iparágak legfőbb termékeinek, a mezőgazdasági és élelmiszeripari hungarikumok listájának összeállítása önálló kutatómunka alapján; 
- Kiselőadás a turizmus környezetre és a szolgáltatás egyéb ágaira gyakorolt hatásairól, továbbá a környezetvédelem hazai elveiről példák alapján; 
- Idegenforgalmi programajánlatok önálló összeállítása különböző szempontok alapján; 
- Az asszociációs típusú feladatok megoldási technikáinak gyakorlása.	
4. Magyarország tájtípusainak, régióinak természet- és társadalomföldrajza	- A nagytájak fekvésének, tájainak, természet- és társadalomföldrajzi, környezeti jellemzőinek leolvasása domborzati és tematikus térképekről. Logikai térképolvasás; 
- Képfelismerés a tájak, a nagyrégiók és a főváros jellegzetességeiről; 
- Ábra- és képelemzés a természeti adottságok és településtípusok kapcsolatáról; 
- A nagytáj, a régió gazdaságban betöltött szerepének bizonyítása adatsorok alapján; 
- Önálló forráskeresés és forrásfeldolgozás aktuális gazdasági-társadalmi és környezeti folyamatokkal, problémákkal kapcsolatban; 
- Egy-egy nagytáj, nagyrégió, idegenforgalmi körzet komplex jellemzése; 
- Az egyes tájtípusok és régiók természetföldrajzi és társadalmi-gazdasági jellemzőinek összehasonlítása táblázatban; 
- Összefüggéseket rendszerező vázlat készítése a történelmi múlt, a hagyományok, az infrastruktúra, a szaktudás szerepéről a nagytájak és a nagyrégiók gazdasági életében; 
- Kiselőadás a hazai és az uniós régiók kialakítása, működése közötti különbségekről; 
- Példák gyűjtése a nagyrégión belüli és a nagyrégiók közötti együttműködésekre; 
- Feladatalkotásos feladatok megoldásának gyakorlása.	
5. A Föld népesedési és település 
földrajzi folyamatai	- A népességgel és a településekkel kapcsolatos tematikus térképek tartalmának összevetése, közöttük kapcsolatok keresése; 
- A várostípusok és a városszerkezet jellemzőinek felismerése térképvázlatokon, ábrákon, képeken, leírásokban. A földrajzi övezetesség és a népsűrűség, a településkép, az építkezési mód összefüggésének bemutatása ábrák és képek alapján; 
- Demográfiai folyamatokat bemutató ábrák, grafikonok és adatsorok elemzése; 
- Népsűrűséggel, természetes szaporodással kapcsolatos számítási feladatok megoldása; 
- Szemelvények, cikkek elemzése a népesség számával, összetételével, térbeli mozgásával, a településtípusok szerepének átértékelődésével kapcsolatban; 
- A falvak és a városok, valamint a városodás és a városiasodás folyamatának összehasonlítása és magyarázata földrajzi szempontok szerint; 
- A népesedési szakaszok és a korfa alakja közötti összefüggés, valamint a települések szerepköre, alaprajza és arculata kapcsolatának bizonyítása; 
- A települések csoportosítása különböző, megadott szempontok szerint; 
- Példák gyűjtése eltérő szerepkörű falvakra és városokra, a város és vonzáskörzete kapcsolatára, a városba áramlás különböző okaira; 
- Önálló anyaggyűjtést követő kiselőadás, véleményütköztetés vitában a tanyák és a falvak átalakuló szerepéről, a nagyvárosi élet előnyeiről és hátrányairól; 
- Különböző típusú és funkciójú települések tervezése és modellezése; 
- Rajzos feladatok megoldási technikáinak gyakorlása a témakörhöz kapcsolódóan.	
6. A világgazdaság működése	- Különféle szempontú világgazdasági körzetek megnevezése és jellemzése térkép segítségével; 
- Az élelmiszergazdaság, az energiagazdaság, a közlekedés, az áruszállítás földrajzi elhelyezkedésének, a világkereskedelem irányainak, árucsoportjainak, országainak, területi jellegzetességeinek bemutatása adatsorok és tematikus térképek elemzésével; 
- A mezőgazdasági termelők és fogyasztók területi elhelyezkedésével kapcsolatos tematikus térképek olvasása, adatsorok értelmezése, az ábrázolt összefüggések feltárása; 
- A világgazdaság működését, a multinacionális vállalatok szerveződési elvét, a nemzetközi munkamegosztás és a világkereskedelem kialakulását bemutató ábra elemzése; 
- A gazdasági szektorok szektor szerepének és jelentőségének, az infrastruktúra és az életminőség kapcsolatának, a világkereskedelem jellegzetességeinek, valamint a kőolajválság különböző gazdasági hatásainak bemutatása adatsorok, diagramok, szemelvények alapján; 
- Az adatértelmezési, adatsor- és ábraelemzési képesség fejlesztése a témához kapcsolódó feladatmegoldások során; 
- Aktuális hírek, szemelvények, adatok gyűjtése, elemzése és ábrázolása a témához kapcsolódóan, azokban a globalizáció jellegzetességeinek kiemelése; 
- A piacgazdaság és a tervgazdaság, a mezőgazdasági termelés módjainak, továbbá az élelmiszertermelés övenként, területenként eltérő lehetőségeinek összehasonlítása; 
- Az adósságválság kialakulásának és következményeinek magyarázata; 
- Az áruszerkezet átalakulásának bizonyítása adatok alapján; 
- A globalizáció jellegzetességeinek és következményeinek, a multinacionális vállalatok működésének, az inflációt csökkentő és növelő tényezők, valamint a beszállítói, az alapanyaggyártó és a feldolgozó-összeszerelő szerepkör bemutatása példákon; 
- Példák gyűjtése hazánkban tevékenykedő multinacionális vállalatokra, a világpiactól való különböző jellegű és mértékű függőségekre, a termelési mód és a társadalmi-gazdasági fejlettség összefüggéseire, a különféle szolgáltatások (kiemelten a hírközlés) fontosságának igazolására, valamint az élelmiszergazdaság és az energiagazdaság okozta környezeti problémákra és azok megoldási lehetőségeire; 
- Az ipartelepítő tényezők csoportosítása, szerepük történeti változásának bemutatása iparágak és iparvidékek példáján; 
- Sematikus vázlatábra készítése a piacgazdaság működéséről; 
- Vázlat készítése a világgazdaság fő összetevőinek és működésének bemutatására; 
- Kiselőadás az ipari és a technológiai parkok szerepéről, az ipar környezetet károsító hatásairól, továbbá a vallás, a társadalmi hagyományok és az életmód szerepéről a táplálkozási szokások kialakulásában; 
- Véleményütköztetés vitában a globalizáció előnyeiről és hátrányairól. Vita a környezetkímélő energiatermelés és felhasználás lehetőségeiről.	
7. A Föld globális válságproblémái	- Adatsorok, diagramok és tematikus térképek elemzése. A termelés és a fogyasztás területi ellentmondásainak bemutatása adatok segítségével; 
- A nemzetközi környezetvédelmi egyezményekben elfogadott megállapodások, ajánlások értelmezése dokumentumok alapján; 
- Szemelvények gyűjtése és elemzése a túlnépesedéssel, a népességvándorlás okozta problémákkal, a fenntartható fejlődés elméletével és lehetőségeivel kapcsolatban; 
- Az életminőség jellemzésére alkalmas mutatók gyűjtése és értékelése, a területi különbségek bemutatása; 
- A túlnépesedés és a túlfogyasztás környezeti következményeinek, a földrajzi környezet társadalmi tevékenységek hatására bekövetkezett változásainak, továbbá a nyersanyag- és energiahiány, az ivóvízellátás, mint globális problémák bemutatása konkrét példákon. A globális problémák felismerése hírekben, jelenségekben; 
- Példák gyűjtése a globális válságproblémák lehetséges megoldásaira; 
- A nemzetközi összefogás szükségességének alátámasztása esetelemzéssel; 
- Kiselőadás a nemzetközi szervezetekről és fő tevékenységeikről.	
6. A földrajz tantárgy kimeneti követelményei
6.1. A földrajz kimeneti követelményei középszintű érettségi vizsga esetén
- Az általános fogalmak jellemző tartalmi jegyeinek ismerete, valamint képesség arra, hogy a tanulók felismerjék azokat a valóságban vagy különféle ábrázolási technikájú képeken, ábrákon, térképeken, és tudjanak példát mondani azokra;
- Az ismeretanyag alapvető összefüggéseinek felismerése és bemutatása konkrét példákon;
- Készség, hogy felismerjék és megmutatassák a topográfiai fogalmakat különféle térképeken, bejelöljék körvonalas térképekbe, megfogalmazzák tényleges és viszonylagos földrajzi fekvésüket, valamint jártasság a körvonalas térképeken való feladatmegoldásokban;
- Képesség a természetföldrajzi környezetben való tájékozódásban és készség a társadalmi-gazdasági környezetben való eligazodásban;
- Készség a természeti és társadalmi kölcsönhatások, a környezetben lezajló változások érzékelésére, valamint jártasság azok értékelésében és indokolásában;
- Készség a természeti feltételek és a társadalmi-gazdasági jellemzők közötti kapcsolatok felismerésére (a földrajzi övezetekben, a különböző társadalmi-gazdasági fejlettségű országokban, valamint hazánkban);
- Készség a földrajzi-környezeti információhordozók (tematikus és különböző méretarányú térképek, szak- és ismeretterjesztő irodalom, folyóiratok, lexikonok, statisztikai kiadványok, filmek, CD-ROM-ok, kísérletek, Internet) használatára, és a különböző céloknak megfelelő információk kiválasztására, feldolgozásukban és értelmezésükben;
- Jártasság a földi képződmények, jelenségek, folyamatok vizsgálatában, a vizsgálatok eredményeinek ábrázolásában, elemzésében és értékelésében;
- Valós képzetek a környezet elemeinek méretéről, a számszerűen kifejezhető adatok és az időbeli változások nagyságrendjéről;
- Készség a szöveg alapján történő vázlatkészítésben, szövegértésben és szövegalkotásban, jártasság az ábrázolásban, a feladatlapok megoldásában;
- Készség a kommunikációs, a gondolkodási, a gyakorlati és a társadalmi képességek önálló alkalmazásában (szakkifejezések használata, adatértelmezés- és feldolgozás, problémák felismerése és megoldása, általános törvényszerűségek felismerése, ítéletalkotás, vita stb.).
6.2. A földrajz kimeneti követelményei emelt szintű érettségi vizsga esetén
- Az általános földrajzi-környezeti fogalmak jellemző tartalmi jegyeinek ismerete, valamint képesség arra, hogy a tanulók felismerjék azokat a valóságban vagy különféle ábrázolási technikájú képeken, ábrákon, térképeken, és tudjanak példát mondani azokra;
- Képesség, hogy felismerjék és megmutatassák a topográfiai fogalmakat különféle térképeken, bejelöljék körvonalas térképekbe, megfogalmazzák tényleges és viszonylagos földrajzi fekvésüket, valamint tudjana k megoldani feladatokat körvonalas térképeken;
- Az ismeretanyag belső összefüggéseinek felismerése és bemutatása konkrét példákon;
- Több témakör ismeretanyagának logikai összekapcsolását igénylő, összetett feladatok megoldása;
- Képesség a természetföldrajzi környezetben való tájékozódásban és készség a társadalmi-gazdasági környezetben való eligazodásban;
- Képesség a természeti és társadalmi kölcsönhatások, változások érzékelésére, valamint készség azok értékelésében és indokolásában, jártasság az egyszerű prognosztizálásban;
- Képessége a természeti feltételek és a társadalmi-gazdasági jellemzők közötti kapcsolatok felismerésére (a földrajzi övezetekben, a különböző társadalmi-gazdasági fejlettségű országokban, valamint hazánkban);
- Képesség a földrajzi-környezeti információhordozók (tematikus és különböző méretarányú térképek, szak- és ismeretterjesztő irodalom, folyóiratok, lexikonok, almanachok, statisztikai kiadványok, filmek, CD-ROM-ok, kísérletek, gyűjtemények, Internet) használatára, és a különböző céloknak megfelelő információk kiválasztására, készség feldolgozásukra és értelmezésükre;
- Készség a földi képződmények, jelenségek, folyamatok vizsgálatában (a föld- és a környezettudományok szempontjai szerint);
- Készség az ismeretek és a vizsgálatok eredményeinek ábrázolásában (vázlatrajzok, folyamatábrák, keresztmetszeti rajzok, térképvázlatok), elemzésében és értékelésében;
- Valós képzetek a környezet elemeinek méretéről, a számszerűen kifejezhető adatok és az időbeli változások nagyságrendjéről;
- Képesség a kommunikációs, a gondolkodási, a gyakorlati és a társadalmi képességek önálló alkalmazásában (szakkifejezések használata, adatértelmezés- és feldolgozás, problémák felismerése és megoldása, általános törvényszerűségek felismerése, ítéletalkotás, vita stb.);
- Készség a szöveg alapján történő vázlatkészítésben, szövegértésben és szövegalkotásban, az ábrázolásban, valamint a feladatlapok megoldásában.
7. A tanulók ellenőrzés-értékelésének elvei és szempontjai
A tanulók ellenőrzésére és értékelésére minden témakör lezárásakor, és lehetőleg havonta legalább egy alkalommal kerüljön sor. Az értékelés alapját a tanulóknak a témakör feldolgozása során végzett tevékenységei, az egyéni ellenőrzések teljesítményei, valamint a csoportokban, projektekben végzett munkáik és együttműködéseik adják. Az értékelés szóban és érdemjeggyel történjen.
Az értékelés általános szempontjai:
- A tanulók önálló megfigyelési, vizsgálódási-kísérletezési és más információszerzési képességének szintje;
- Az információkkal kapcsolatos feldolgozási képességeik szintje és tanulási technikájuk;
- Eszközhasználatuk szintje;
- Tényismeretük mélysége és annak alkalmazási, szakszerű kifejezési képességének szintje;
- Feladatmegértő és feladatmegoldó képességük szintje;
- Problémafelismerő és problémamegoldó képességük szintje;
- Analizáló és szintetizáló, összehasonlító és rendszerező képességük szintje;
- Kommunikációs, együttműködési és társadalmi képességeik szintje;
- A környezethez való viszonyuk, cselekvőképességük.
Az értékelés valamennyi szempontjánál két alapelvet kell szem előtt tartani:
1. Az adott tanuló hogyan fejlődött önmagához, előző teljesítményszintjéhez képest.
2. Teljesítményei, képességei hogyan viszonyulnak az érettségi vizsgakövetelményekhez.
Ének-zene
9-11. évfolyam
PRAEAMBULUM
A zenetanítás elemi szinttől a legmagasabb fokig: NEVELÉS.
... bár lapról olvasni hasznos dolog, ám a hangok közt LÉLEKRE LELNI AZ, AMI ÉRDEMES!
(Ádám Jenő 1979.)
Bevezetés
A XXI. század iskolája a középfokú oktatási és nevelési intézményekben „művészetek” tárgy részeként nevezi meg az ének-zene tantárgyat. Kívánatos dolog, hogy a gimnáziumokban és a közép-iskolákban az ének-zene oktatása - az énekkar kiépítése miatt is - a 9. évfolyamtól a 11. évfolyamig folytatódjék; míg a rajz órákat - praktikusan a felsőfokú műszaki beiskolázást is figyelembe véve - a 9. 10. és a 11. évfolyamban tanítsák.
Az Európai Unióhoz csatlakozó Magyarország ének-zenei nevelésében a Kodályi gondolat megvalósulása a cél! Továbbra is a mindenki számára megadatott hangszer - az énekhang - művelése és kiművelése, az éneklésről leszokott nemzet újra élesztése az elsődleges iskolai feladat. Újra megtalálandó zenei anyanyelvünk - népzenénk és néptáncunk - megismertetése és megszerettetése; a közösségi emberformálás a cél. Mindenféleképpen kapjon hangsúlyt az oktató-nevelő munkában a nemzethez való tartozás gondolata, de a nemzeti tradíció megőrzésének a gondolata is.
Az ének-zene órák - az énekkar, és az iskolai hangversenyek (esetleg opera látogatása) - együttes nevelési feladata a zene - irodalom - képzőművészet rendszerben látására nevelve, zenét és embert egyaránt tisztelve annyi ismeretet kínál, amennyi az élmény megszületéséhez szükséges, annyi élményt, amennyi a megszerettetéséhez kell és annyi új utat, amennyit tanítványaink lelkében hordozva lehetséges.
Aki a zenére, vagy a zenével reagálni megtanul, őt minden emberi és minden művészi szépség képes lesz megérinteni a további életében. „…néha egyetlen élmény egy egész életre megnyitja a fiatal lelket a zenének”, ez a kodályi tanítás lényege.
Hogyan lehet sikeres a heti egy ének-zene óra?
- A szaktanár tiszta-, szép- és vonzó énekhangjára épüljön minden óra!
- A felszínes átolvasások-átlapozások helyett keltse fel tanítványai figyelmét - az ő énekeltetésükkel - a részletek szépségei iránt, a zenehallgatások előtt is!
- Gondos tanulmányozás után válasszon tankönyvet, tankönyv családot!
- Keressen alkalmat a gyakorló-, az ismétlést is biztosító módszereknek!
- A tanítási órákon, kiváló minőségű hangvisszaadó készülékeken, művészi értékű zenéket szólaltasson meg!
- Lehetőségeihez mérten alakíttasson ki iskolájában szaktantermet, amiben - rendszeresen felhangolt - jó zongorát is használjon!
- Élményorientált módszereket alkalmazzon a - hagyományos - számonkérés/osztályozás helyett!
- Szervezze meg a növendékek/tanárkollégák fellépésével pl. a karácsonyi hangversenyt, alapítványi hangversenyt stb.!
Munkája a fentiek alapján determinálhatja a jövő ének-zene óráinak a sorsát!
Módszertani ajánlás
9. évfolyam
Időkeret: 37 óra/tanév (1 óra/hét)
Részei
Zeneművek, énekes anyag, szemelvények
Zeneelmélet, készségek és képességek fejlesztése
Zenetörténet, zeneirodalom
Népzene
Cél
- A tanuló tudjon ünnepekhez illően zsoltárt, himnuszt, népéneket énekelni.
- Legyen tájékozott a középkor, a renaisance és a barokk szerkesztésformái terén.
- Képes legyen zenei ismereteit, a zenei írást-olvasást kis segítséggel alkalmazás szintjén használni.
- Ismerje és képes legyen felismerni kottakép alapján a tanult hangnemeket (3#, 3b), zenei formákat, hangközöket, műfajokat.
Követelmény
- A tanuló tudjon további 15-20 népdalt, történelmi dalt, előadni emlékezetből, ill. képes legyen más népek dalainak és ismertebb zeneművek témáinak eléneklésére kívülről, egyénileg (barokk).
- Zenei szerkesztésmódok: egyszerű többszólamúság (orgánumok), homofónia és polifónia fogalmának ismerete, megkülönböztetése kottakép és hangzás alapján (Középkori, reneszánsz és barokk zenei szemelvényeken.).
- legyen képes csoportosan két- és háromszólamú egyszerűbb madrigálok, kórusművek éneklésére.
- Ismerje fel stílusjegyei alapján, hallás után a középkor; a renaissance vokális műfajait; továbbá a barokk hangszeres és vokális műfajait.
- Legyen ismerete a magyar barokk, ill. főnemesi rezidenciák zenei életéről, ismerje a legjelentősebb gyűjteményeket.
- Ismerje a tartalomban felsorolt fogalmakat és képes legyen definiálni azokat.
- Tudjon önállóan zenei szemelvények ritmusát pontosan reprodukálni kottakép alapján a tanult ritmuselemekkel és képletekkel több szólamban is. Tudjon rögtönözni ritmusosztinatót ismert olvasógyakorlathoz.
- Ismerje fel a népzene és műzene összefonódását és tudja hallás után megnevezni népzenénk rétegeit, stílusait, műfajait.
Előzmény
- Ősi társadalmak
- Ókori keleti civilizációk
- Az ókori görögök
- Az ókori Róma és a kereszténység
- A korai középkor (V-X. sz.)
Tartalom
Segítő módszerek
- Kötelező és ajánlott irodalom a „Középkor és reneszánsz zenéje” témához (házi dolgozat). A házi dolgozat diagnosztizáló felmérés a tanárnak: szükség van-e még magyarázatra vagy továbbhaladhatnak. A diákot önálló vélemény formálására és rendszerezésre szoktatja - egyelőre segítséggel (könyvek).
- Historikus táncház.
Megjegyzés:
- Ez alapján a középkor és a reneszánsz zenéjének témaköréből házi dolgozatot lehet kérni, mely egyfajta rendszerezés a diáknak, diagnosztizáló felmérés a tanárnak. Ezt követheti rendszerező óra és témazáró dolgozat.
- Kora újkor (XVI-XVIII. sz.).
- Magyarország a kora újkorban.
Tartalom
9., 10. és a 11. évfolyamok kiemelt feladatai
- Az európai műzene kialakulása a napjaink zenéjéig.
- Zenetörténeti korszakok, stílusismeret, műfajok, zenei szerkesztésmódok, formák.
- Műalkotás elemzés. Önálló vélemény nyilvánítása: reális értékítélet formálása a meglévő tudásszint alapján.
- Az egyes évfolyamok történeti anyagának rendszerezésére - tanári segítséggel.
- Önállóan felkészülni a témazáró vizsgára: a korszak stílusjegyeinek, legjellemzőbb zeneműveinek felismerésére.
Módszerek
- Nem várható el minden gyerektől ugyanolyan érdeklődés, tudás és készségszint. Felelés, témazárók vagy vizsgák előtt (aminek rendszerint megkapják a dátumát) kérhető egyéni vagy osztály korrepetíció.
- Pl. énekes anyag gyakorlása - a gyengébbek kazettára is rögzíthetik, de nekik is egyénileg, saját képességeikhez mérten kell számot adni felkészültségükből.
- Tartalmat a tanár nem közöl, mert az elolvasható előre (előzetes házi feladat) vagy órán a kezébe kapja a szövegkönyvet. Saját példányt fénymásolhat, ha akar.
- Az érdeklődő szakkörön, korrepetíción hallgathatja, ha akarja újra (vagy egészben) a zenei részleteket. Átmásolhatja, elkérheti, hazaviheti.
Kapcsolatok
- Irodalom - a magyar barokk irodalma
- Történelem - a polgárosodás Magyarországon
- Dráma és tánc - táncok
- Informatika - könyvtárhasználat
Feltételek
1. Opera kézikönyvek, Oratóriumok könyve, Balettek könyve, Hangversenykalauz(ok)
2. Grove monográfiák:
- W. Dean-A. Hicks: Handel (Zeneműkiadó, Bp. l987.)
- Talbot-Grout-Sheveloff: Olasz barokk mesterek (Editio Musica, Bp. 1990.)
- Wolff-Emery-Helm-Jones-Warburton-Derr: A Bach család (Zeneműkiadó, Bp. l989.)
- Kerman-Tyson: Beethoven (Zeneműkiadó, Bp. 1986.)
3. Európa zenéje - sorozat
- Orselli-Rescigno-Garavaglia-Tedeschi-Lise-Celetti: Az opera születése (Zeneműkiadó, Bp. 1986.)
- Lise-Rescigno: A 18. sz.-i opera Scarlattitól Mozartig (Zeneműkiadó, Bp. l986.)
4. Musicalia Danubiana (MD)
- MTA Zenetudományi Intézet sorozata
- Hungarian Dances 1784-1810 (szerk. Papp Géza) (Budapest, 1986.) M. D. 7.
- P. Esterházy: Harmonia caelestis (1711) (Szerk. Sass Ágnes, Déry Balázs) (Budapest, 1989.) M. D. 10.
- M. D. 5. Tabulatura Vietoris Saeculi XVII.
- M. D. 9. Graduale Ecclesiae Hungaricae Epperiensis (1635)
5. Charles Rosen: A klasszikus stílus. Haydn, Mozart, Beethoven (Zeneműkiadó, Bp. 1977.)
6. M. Parouty: Mozart, az Isten kegyeltje (Park Kiadó, 1991.)
7. Hangszerekről szóló kiadványok, ld. előző évfolyamok ajánlott irodalma
8. Gábri György: Régi hangszerek (Corvina Kiadó, 1969.)
9. Nagy zeneszerzők. Képes útmutató a világ leghíresebb zeneszerzőinek életéhez és műveihez. Az Előszót Anthony Hopkins írta. (Etűd Kvk., 1996.)
Zeneművek, énekes anyag, szemelvények
Részei
Éneklés
Zenehallgatási anyag
Éneklés
Tartalom
- Régi stílusú magyar népdalok, virágénekek, egyházi népénekek, korálok. Más népek népdalai - műzene.
- Kánonok, egyszerűbb madrigálok, két- és három-szólamú művek, kantáta-részletek - kamaraéneklés, többszólamúság, kísérlet vegyes kari hangzásra.
- Passacaglia-basszusok, fúga-témák, rondó-témák, barokk táncok.
- Egyszerű barokk Da Capo áriák, dallamok.
- Egységes, elfogadható vegyes kari hangzás érdekében kiemelt feladat: a férfikari szólamok hangterjedelmének formálása, a változás figyelemmel kísérése, gondos szólambeosztás (Basszuskulcs ismerete).
Zenehallgatási anyag
Tartalom
A) Középkor
- x Egyszólamú zene, gregorián énekek, trubadúr dallamok.
- A többszólamúság kezdetei.
B) Reneszánsz zene
- x Mise, Cantus firmus (L’homme arme fr. Chanson a XV. századból)
- Polifónia, homofónia Palestrina, Lassus, Praetorius és Josquin des Pres művészetében.
- A motetta, a madrigál és a kánon.
- x A XI-XVI. század magyar műzenéje (Tinódi, Balassi, Bakfark Bálint énekes és hangszeres zenéi).
C) Barokk zene
- Hangszeres és vokális műfajok szemelvényei
- Szerkesztésformák, barokk zenekar, teraszos dinamika bemutatása
- Javasolt művek:
- x J. S. Bach: orgona preludiumok és fugák, x Brandenburgi versenyek, Das Wohltemperiertes Klavier, zenekari szvitek, Parasztkantáta (Nr. 212.) - teljes
- x G. F. H„ndel: x A Messiás, x Júdás, Makkabeus, x Tűzijáték-szvit, x Vízizene, Rinaldo, Xerxes - részlet, áriák
- x H. Purcell: Dido és Aeneas
- x A.Vivaldi: A négy évszak - teljes
- x Esterházy: Harmonia Caelestis
- Monteverdi: Orfeo, Tankréd és Klorinda párviadala
- Barokk zenei idézetek későbbi korok műveiben: Kodály, Britten, Sztravinszkij
- XVII-XVIII. sz.-i magyar műzene: Kájoni kódex, Stark-féle virginál könyv, Lőcsei kézirat, Vietórisz-kódex gazdag anyagából.
- Corelli, Scarlatti, Schütz, Lully, Couperin, Rameau, Telemann művei
Megjegyzés: Az x-szel megjelölt művek kiemelten értendők.
Zeneelmélet, készségek és képességek fejlesztése
Szerkezet: párhuzamos
Részei
Zenei hallás
Alapvető zenei ismeretek
Zenei írás - olvasás
Improvizáció
Zenetörténet
Népzene
Zenei hallás
Tartalom
- Teraszos dinamika, crescendo, decrescendo, kvart, kvint, oktáv - imitációs szerkesztés, hangközök éneklése - fúgatémák meghallása.
- Oktávnál nagyobb hangközök ismerete.
- Kis és nagy hangközök gyakorlása, felismerése kottában.
- Dúr, moll színezet megkülönböztetése. Visszatérő szerkezet.
- Variációs formák, passacaglia - basszus meghallása.
- Moduláció: Tonika, domináns, szubdomináns. Domináns szeptim - akkord.
- Csembaló. Barokk zenekar. Klasszikus zenekari hangzás.
Alapvető zenei ismeretek
Tartalom
- Alapvető dinamikai jelek, tempójelzések ismerete.
- Ismert ritmuselemek, ritmusképletek, metrumok biztos felismerése, pontos megszólaltatása. Felütés, 6/8, 3/4 gyakorlása.
- Zenei szerkesztésmódok, visszatérő formák társítása más művészeti ágakhoz (vizuális kultúra, mozgáskultúra, irodalom, nyelvi játékok, képző-iparművészet, építészet).
- Dúr-moll hangsorok alkalmazása 3# 3b-ig (ismeret szintjén 7#, 7b).
- Szólamok elrendeződésének ismerete vokális művek kottájában, hangszeres kottában.
- A partitúra fogalma.
- Violinkulcs, basszuskulcs (utóbbi ismeret szintjén).
Zenei írás-olvasás
Tartalom
- Ismert dallamok lejegyzése megadott hangnemben, szolmizáció alapján.
- Egyszerű dallam olvasása ezekben a hangnemekben.
- Szolmizálva és abc-vel.
- 3/8, 6/8, 6/4, 5/4, 5/8, 2/4, 3/4.
Improvizáció
Tartalom
- Olvasógyakorlatokhoz ritmusosztinato rögtönzése.
- Ritmusimprovizáció több szólamban: kánon, imitáció.
- Komplementer-ritmus (egyszerű), passacaglia - basszus olvasógyakorlatokhoz.
- Tánckarakterek, ritmusmemoriter játékok, páros és páratlan váltakozó metrumok.
Zenetörténet, zeneirodalom
Tartalom
- A zene keletkezése: hipotézisek, eredetmítoszok.
- Ókor zenéje; a görögség-mitológiai történetei és a zene kapcsolata (kötelező és ajánlott irodalommal), hangszerek.
- Középkori egyházi és világi zene: gregorián, trubadúrköltészet, korai többszólamúság. Schola Can-torum. A gregorián ének jellemzői és műfajai. A hangjegyírás rövid története (notáció, neumák, vonalrendszer, tabulatúrák).
- Fogalmak: mise és állandó részei, zsolozsma, antifóna, zsoltár, himnusz, sequentia, tropus, szillabikus, melizmatikus, Te Deum, Laudes, Vesperás, orgánum, cantus firmus.
- Szent Ambrus, Nagy Szent Gergely, Arezzoi Guido és néhány ismert szerző.
- A reneszánsz nagy mesterei és jelentős műfajai. Lassus, Palestrina, Praetorius, Dufay.
- Szerkesztésmódok:
- antifonális, responzoriális.
- cantus firmus - mise, chanson - mise.
- Reneszánsz műfajok: mise, motetta, madrigál.
- Környező népek, különböző korok műzenéjének hatása magyar (nép)zenénkre. Népzene és műzene összefonódása.
- Históriás ének. Tinódi, Bakfark, Balassi: „ad notam”.
- Barokk (rokokó)
- Magyar barokk: táncdallamok, főnemesi rezidenciák zenei élete, virginálzene.
- (Kájoni-kódex, Lőcsei kézirat, Stark-féle virginálkönyv, Vietórisz-kódex alapján).
- Esterházy Pál: Hamonia Caelestis.
- Zenetörténeti korszak, stílusismeret, műfajok, zenei szerkesztésmódok, formák.
Fogalmak:
- Vokális kompozíciók, műfajok: opera, oratórium kantáta, passió, recitativo, ária, duett, turba, korál, korálfeldolgozás,
- Instrumentális művek: concerto, concerto grosso, szvit (barokk táncok), prelúdium, fúga, tremolo, pizzicato, barokk zenekar.
- Szerkesztésmódok: imitáció, szekvencia, fúga, continuo, rondó, variációs formák, teraszos dinamika, Da Capo al Fine
- Zeneszerzők és a legjelentősebb életutak, művek.
- Az első operaházak. Balett, ouverture.
- Két- és háromtagú formák
Népzene
Tartalom
- Magyar népdalok, virágénekek, egyházi népénekek, korálok.
- Más népek, európai kultúrák dalai - osztrák, német, horvát, stb. - amennyiben kapcsolódnak a műzenei szemelvényekhez, alapvető zenei ismeretekhez, fogalmakhoz.
- Historikus táncok, tafelmusik, landler.
- Népzene és műzene összefonódása.
- A zene szórakoztató funkciói népzenében és műzenében (néptánc, balett, historikus táncok, stilizált barokk táncok, tafelmusik, szvit, kamarazene, divertimento, szerenád, singspiel, Haydn és Mozart humora).
- Mozart: Falusi muzsikusok (Ein musikalischer Spass - Zenei tréfa).
10. évfolyam
Időkeret: 37 óra/tanév (1 óra/hét)
Részei
Zeneművek, énekes anyag, szemelvények
Zeneelmélet, készségek és képességek fejlesztése
Zenetörténet, zeneirodalom
Népzene
- Legyen képes tiszta, kultúrált éneklésre egyéni képességeihez mérten. Tudjon alkalmazkodni közösségben társaihoz az egységes hangzás érdekében egyszólamú és többszólamú éneklés esetén is.
- Ismerje fel meghallgatott zeneirodalmi példa alapján és tudja meghatározni a mű (részlet) zenetörténeti korát, jellegzetes stílusjegyeit, megnevezni műfaját, kapcsolatát más művészeti ágakkal.
- Ismerje a tanult zeneszerzők legjellemzőbb műveit: tudjon munkásságukról, meghallgatott műveikről beszélni, ismerje történelmi hátterüket, társadalmi környezetüket néhány jellemző részletet azokból reprodukálni.
- Legyen képes ismeretei gyarapítására: ismerje és tudja használni a könyvtárat, szakkönyvtárat, tisztában legyen a legfontosabb kézikönyvek, információhordozók, katalógus, bibliográfia és egyéb szolgáltatások jelentőségével, használatával.
- Tisztában legyen magyar népdalkincsünk rétegeinek műfajaival, stílusaival, ismerje a legtipikusabb zenei dialektusokat.
Követelmény
- Legyen képes emlékezetből parlando, rubato, tempo giusto népdalok megfelelő előadásmódjára. További 15-20 népdal, műdal, kánon, ismertebb zenemű témáinak éneklése kívülről, saját hangmagasságában.
- Legyen képes önállóan ismert, egyszerű dallamok lejegyzésére és reprodukálására tanult metrumban, ritmusképletekkel, 3# 3b-ig terjedő hangnemekben, violinkulcsban.
- Ismerje és képes legyen felismerni hallás és kottakép alapján a tanult hangnemeket zenei formákat, műfajokat.
- Ismerje és legyen képes definiálni a tartalomban felsorolt fogalmakat (népzene, műzene), ismerje fel a népzene és a tanult zenetörténeti korok szemelvényei között a zene szórakoztató funkcióit.
- Legyen képes felismerni, jellemezni, összehasonlítani tanári segítséggel a bécsi klasszicizmus műfajait.
- Legyen képes önállóan megvalósítani zenei ötleteit, variációit egyszerű formai keretben, a tanult zenei elemek segítségével (improvizáció).
Előzmény
A felvilágosodás kora
Tartalom
A 10. évfolyam kiemelt feladatai
- Zenetörténeti korszak, stílusismeret, műfajok, zenei szerkesztésmódok, formák.
- Műalkotás-elemzés. Önálló vélemény nyilvánítása: reális értékítélet formálása a meglévő tudásszint alapján.
- A bécsi klasszicizmus művészeti áttekintése. A XVIII. sz. Magyar zenéje és a XIX. sz.-i romantika Liszt Ferenc művészetével bezárólag.
- Legyen képes az egyes évfolyamok történeti anyagának rendszerezésére - tanári segítséggel.
- Önállóan legyen képes felkészülni a témazáróra: a korszak stílusjegyeinek, legjellemzőbb zeneműveinek felismerésére.
Értékelés
- Témazáró (szummatív) - három részből áll
1. Zenetörténeti korszak jellemzői, műfajok, szerzők munkássága, rövid életrajza (írásbeli)
2. Zenehallgatási anyag felismerése (írásbeli)
3. Zenei idézetek, dalanyag éneklése, ritmus reprodukálása (szóbeli, memoriter)
9. évfolyam: barokk, anyagából
10. évfolyam: bécsi klasszicizmus és a XIX. sz. a romantika kora Liszt Ferenc művészetével bezárólag.
Kapcsolatok
- Irodalom - Goethe, Schiller, Heine, a romantika irodalma, magyar nemzeti romantika irodalma, XIX. sz., „izmusok
- Történelem - első, második világháborúk
- Rajz és műalkotások elemzése - akadémizmus, romantika, realizmus, „izmusok”, az avantegard, a modern művészet
- Informatika - könyvtárhasználat
Feltételek
Ajánlott irodalom
A) Romantika
1. Peter Gammond: Opera. Képes enciklopédia (Kossuth Könyvkiadó, 1994.)
2. Peter Gammond: Klasszikus zene. Képes enciklopédia (Kossuth Könyvkiadó, Bp. 1994.)
Természetesen valamennyi évfolyam anyagához remek segítség
3. G. Marchesi: Giuseppe Verdi. Európa zenéje - sorozat (Zeneműkiadó, Bp. 1986.)
4. Deathridge-Dahlhaus: Wagner. Grove monográfiák (Zeneműkiadó Bp. 1988.)
5. Schubert kalauz (Szerk. Gádor Ágnes)
6. Hamburger Klára: Liszt kalauz
Zeneművek, énekes anyag, szemelvények
Részei
Éneklés
Zenehallgatási anyag
Éneklés
Tartalom
- Az új stílusú magyar népdalok - elemzése, összefoglalás.
- Hazai nemzetiségi és etnikai kisebbségek dalai. Más népek dalai, többszólamú népzenéje (francia, spanyol, olasz, orosz, német, szlovák, svájci). Spirituálék.
- Haydn, Mozart, Beethoven alkotó művészete! Szimfóniák tételeinek témái, operarészletek. Magyar táncdallamok (Kájoni-kódex, Vietórisz-kódex anyagából).
- Romantikus nagymesterek dalai, dalciklusainak néhány szemelvénye, XX. századi szerzők művei, népdalfeldolgozásai, könnyebb kórusművei.
- Romantikus zeneművek énekelhető részletei.
- Vegyes kari hangzás kialakítása.
Zenehallgatási anyag
Tartalom
A) Bécsi klasszicizmus
- Szimfónia, vonósnégyes, szonáta, egyéb kamarazene, klasszikus versenymű, nyitány, opera, dalok
- Javasolt művek (részletei)
- x Haydn szimfóniák részletei: (Üstdobütés, Üstdobpergés, Óra, Katona, Oxford, Londoni)
- Haydn: Az évszakok, A Teremtés - részletek az oratóriumokból
- x Mozart: Egy kis éji zene, D-dúr divertimento, Sinfonia concertante,
- x Varázsfuvola, x Figaro házassága, (nyitány), Don Giovanni, Esz-dúr kürtverseny, x d-moll zongoraverseny, x Szimfóniák (g-moll, K. 550., Jupiter, Haffner), x Requiem
- Beethoven: x Szimfóniák (III., V., VI., IX.), Athén romjai - kísérőzene
- x Nyitányok (Egmont, Coriolan, III. Leonóra), x Szonáták (Holdfény, Appassionata, Patetique, Hammerklavier), Zongorás kamarazene, Missa Solemnis, Karfantázia, A távoli kedveshez - dalciklus
B) A XVIII. Század magyar zenéje
- Bihari János, Lavotta János és Csermék Antal (verbunkos zenéi).
C) Romantika - javasolt szemelvények, ill. zenei részletek
1. Schubert: x Pisztráng-ötös, IV. tétel, x h-moll „Befejezetlen” szimfónia, x Erlkönig (Dalok, dalciklusok)
2. Schumann: Dalok (Die beiden Grenadiere)
3. x Brahms: Akadémiai ünnepi nyitány, x V. magyar tánc(ok), Dalok
4. Mendelssohn: Szentivánéji álom, Hegedűverseny, Dalok
5. Liszt: x Les préludes, Haláltánc, Mazeppa, Koronázási Mise,
6. x Chopin: á-moll mazurka, É-dúr etűd, keringők, polonézok, balladák, impromptu, nocturne
x c-moll „Forradalmi” etűd
7. Berlioz: Fantasztikus szimfónia - Dies irae
Megjegyzés: Az x-szel megjelölt művek kiemelten értendők.
Zeneelmélet, készségek és képességek fejlesztése
Részei
Zenei hallás, alapvető zenei ismeretek
Zenei írás - olvasás
Improvizáció
Zenetörténet, zeneirodalom
Népzene
Zenei hallás, alapvető zenei ismeretek
Tartalom
- Népdalok formai, szerkezeti elemzése - a rendszerezés.
- Hangközök oktávon belül, felismerés írott kottában.
- Zenei formák, tanult műfajok felismerése.
- Tanult népi és szimfonikus hangszerek, hangkarakterek, hangfajok felismerése önállóan.
- Romantikus nagyzenekar. Kromatika. Karakterdarabok.
Zenei írás-olvasás
Tartalom
- Dalok, dallamok, zeneművek témáinak éneklése violinkulcsban, 3# 3b-ig. (Differenciált: fiúk megtanítása f-kulcsban is - a vegyes kari hangzás érdekében).
- Ismert dallamok lejegyzése violinkulcsban a tanult hangnemekben.
Zenetörténet, zeneirodalom
Tartalom
A) Bécsi klasszicizmus és az átmenet: Bach fiai, Mannheim és Stamitz munkássága.
- Klasszikus zenekari hangzás és technika.
- Crescendo, decrescendo, új hangszerek, karmester, hangszerelés.
- Klasszikus szimfonikus zenekar. Kalapácszongora.
- Haydn, Mozart, Beethoven életútja, művészete.
- Kapcsolatok Magyarországgal és a magyar zenével.
Fogalmak ismerete, műfajok, szerkesztésmód:
- Dúr-moll színezet, hármashangzat, hangnemiség, periódus, zárlat, moduláció, kóda, szubdomináns, domináns, tonika.
- Periódus, Szonátaforma, tételrendek. Főtéma, melléktéma, menuet, scherzo, rondó, főhangnem, domináns hangnem.
- Szimfónia, vonósnégyes, szonáta, klasszikus versenymű, klasszikus opera, singspiel, opera seria, opera buffa, szabadító opera, divertimento, nyitány.
B) A XVIII: század magyar zenéje
- A verbunkos, Magyar „nemzeti” stílus (Bihari János, Lavotta János és Csermák Antal).
C) Romantika
- romantikus dal, dalciklus,
- hangszeres karakterdarabok (etűd, noktürn, impromptu, keringő, polonéz, mazurka),
- szimfonikus költemény, programzene,
- romantikus zenekar, romantikus opera, romantikus zenedráma,
- zeneszerzők és műveik, munkásságuk (Schubert, Schumann, Mendelssohn, Chopin, Brahms, Liszt Ferenc)
Népzene
Tartalom
- A magyar népzene rétegeinek, stílusainak, műfajainak ismétlése, rendszerezése, összefoglalása. A régi stílustól az új stílusú dalokig. Biztos jártasság, felismerés, elemzés (formai, szerkezeti, tartalmi, stílusbeli, műfaji meghatározás)
MŰVÉSZETEK
11. évfolyam
Időkeret: 55 óra/tanév (1,5 óra/hét)
Részei
Zeneművek, énekes anyag, szemelvények
Zeneelmélet, készségek és képességek fejlesztése
Zenetörténet, zeneirodalom
Népzene
Cél
- A tanuló legyen képes tiszta, kultúrált éneklésre egyéni képességeihez mérten. Tudjon alkalmazkodni közösségben társaihoz az egységes hangzás érdekében egyszólamú és többszólamú éneklés esetén is.
- Ismerje fel meghallgatott zeneirodalmi példa alapján és tudja meghatározni a mű (részlet) zenetörténeti korát, jellegzetes stílusjegyeit, megnevezni műfaját, kapcsolatát más művészeti ágakkal.
- Ismerje a tanult zeneszerzők legjellemzőbb műveit: tudjon munkásságukról, meghallgatott műveikről beszélni, ismerje történelmi hátterüket, társadalmi környezetüket néhány jellemző részletet azokból reprodukálni.
- Legyen képes ismeretei gyarapítására: ismerje és tudja használni a könyvtárat, szakkönyvtárat, tisztában legyen a legfontosabb kézikönyvek, információhordozók, katalógus, bibliográfia és egyéb szolgáltatások jelentőségével, használatával.
- Tisztában legyen magyar népdalkincsünk rétegeinek műfajaival, stílusaival, ismerje a legtipikusabb zenei dialektusokat.
Követelmény
- Legyen képes emlékezetből parlando, rubato, tempo giusto népdalok megfelelő előadásmódjára. További 15-20 népdal, műdal, kánon, ismertebb zenemű témáinak éneklése kívülről, saját hangmagasságában.
- Legyen képes önállóan ismert, egyszerű dallamok lejegyzésére és reprodukálására tanult metrumban, ritmusképletekkel, 3# 3b-ig terjedő hangnemekben, violinkulcsban.
- Ismerje és legyen képes felismerni hallás és kottakép alapján a tanult hangnemeket zenei formákat, műfajokat.
- Ismerje és legyen képes definiálni a tartalomban felsorolt fogalmakat (népzene, műzene), ismerje fel a népzene és a tanult zenetörténeti korok szemelvényei között a zene szórakoztató funkcióit.
- Legyen képes felismerni, jellemezni, összehasonlítani tanári segítséggel az impresszionizmus és a XX. századi zenék irányzatait és műfajait.
- Legyen képes önállóan megvalósítani zenei ötleteit, variációit egyszerű formai keretben, a tanult zenei elemek segítségével (improvizáció).
Előzmény
- A polgári átalakulás kora
- A polgárosodás kezdetei - a nemzeti stílus kialakulása - Magyarországon
Tartalom
- Romantika, az impresszionizmus és a XX. század zenéje.
- Az egyes évfolyamok történeti anyagának rendszerezése - tanári segítséggel.
- Önálló felkészülés a témazáró vizsgára: a korszak stílusjegyeinek, legjellemzőbb zeneműveinek felismerésére.
Értékelés
- Szummatív tudásszint-felmérő
- 11. évfolyamon - csak a távozni készülő tanulóknak. A többiek záróvizsgája a 12 . évfolyamon.
- Záróvizsga (írásbeli)
- A minimumkövetelmény (négyéves, vagy hatéves anyag) számonkérése: stílusismeret, zeneszerzők, zenetörténeti korok, zeneművek ismerete.
- Egy-egy korszak, egy-egy választható műalkotás jellemzése, önálló vélemény formálása.
- Differenciált: dalanyag, zenei írás-olvasás.
Kapcsolatok
- Irodalom - Goethe, Schiller, Heine, a romantika irodalma, magyar nemzeti romantika irodalma, XIX. századi „izmusok
- Történelem - első, második világháborúk
- Olasz - Verdi, Puccini
- Rajz és műalkotások elemzése - akadémizmus, romantika, realizmus, „izmusok”, az avantegard, a modern művészet
- Informatika - könyvtárhasználat
Feltételek
Ajánlott irodalom
A) Romantika
1. Peter Gammond: Opera. Képes enciklopédia (Kossuth Könyvkiadó, 1994.)
2. Peter Gammond: Klasszikus zene. Képes enciklopédia (Kossuth Könyvkiadó, Bp. 1994.)
Természetesen valamennyi évfolyam anyagához remek segítség
3. G. Marchesi: Giuseppe Verdi. Európa zenéje - sorozat (Zeneműkiadó, Bp. 1986.)
4. Deathridge-Dahlhaus: Wagner. Grove monográfiák (Zeneműkiadó Bp. 1988.)
5. Várnai Péter: Verdi operakalauz. Orfeusz könyvek sorozat
B) XX. század
1. Miért szép századunk operája? (Szerk.: Várnai Péter) (Gondolat, Bp. l979.)
2. Miért szép századunk zenéje? (Szerk.: Kroó György) (Bp. 1974.)
3. Carmina Burana - Középkori diákdalok (Szerk.: Kardos Tibor, ill.: Szász Endre) (Európa Kvk, Magyar Helikon osztálya, 1979.)
4. Darvas Gábor: Zene Bachtól napjainkig (Zeneműkiadó, Bp. l981.)
5. Tüskés Tibor: Testvérmúzsák (Móra, Bp. 1979.)
6. Debussy: Croche úr, a műkedvelők réme (Bp. 1958.)
7. Újfalussy József: Debussy (Bp. 1959)
8. Batta András: Debussy
9. Póczonyi Mária: Játékdoboz (Debussy zenéjéről) (Múzsák Közművelődési Kiadó, 1984.)
10. Petrovics Emil: Ravel (Bp., 1959.)
11. Sztravinszkij: Életem (Gondolat, Bp., l969.)
12. R. Craft-I. Sztravinszkij: Beszélgetések - Válogatás (Gondolat, Bp., l987.)
13. Arnold Schoenberg levelei (Szerk.: E. Stein) (Bp. 1974.)
14. Berg: Írások - levelek - dokumentumok (Bp. 1965.)
15. Honegger: Zeneszerző vagyok (Bp., 1961.)
16. Szőllőssy András: Honegger (Gondolat, Bp., 1980.)
17. Bartók Béla levelei (Bp., 1976.)
18. Bartók Béla összegyűjtött írásai (Közreadja: Szőllőssy András) (Bp. 1966.)
19. Bartók Breviárium (Összeáll.: Újfalussy József) Levelek, írások, dokumentumok (Zeneműkiadó, Bp., l974.)
20. Kroó György: Bartók kalauz (Bp. l975.)
21. Szabolcsi Bence: Kodályról és Bartókról (Zeneműkiadó, Bp., l987.)
22. Breuer János: Kodály kalauz (Zeneműkiadó, Bp., 1982.)
23. Pernye András: Fél évezred fényében - Írások a zenéről (Szerk.: Breuer János) (Gondolat, Bp., 1988.)
a) A „Századunk” c. fejezetből
Korunk operája
Alban Berg: Wozzeck
Petrovics Emil: C'est la guerre, Lysistrate, Bűn és bűnhődés c. műveiből
Zene és zenetechnika
b) „A Múzsák neveletlen gyermekei” c. fejezetből
Gondolatok egy új műfajról (musical)
Armstrong
ReRoi Jones és a blues
24. Gonda János: Jazz (Zeneműkiadó)
25. Gonda János: A populáris zene antológiája (Bp. l992., FPI)
Zeneművek, énekes anyag, szemelvények
Részei
Éneklés
Zenehallgatási anyag
Éneklés
Tartalom
- Magyar népdalok - rendszerezés, összefoglalás.
- Siratók, balladák és szokásdalok.
- Hazai nemzetiségi és etnikai kisebbségek dalai. Más népek dalai, többszólamú népzenéje (francia, spanyol, olasz, orosz, német, szlovák, svájci). Spirituálék.
- Haydn, Mozart, Beethoven dalai passacaglia-basszusok, fúga-témák, rondó-témák, barokk táncok, szimfóniák tételeinek témái, operarészletek. Magyar táncdallamok (Kájoni-kódex, Vietórisz-kódex anyagából).
- Romantikus nagymesterek dalai, dalciklusainak néhány szemelvénye, XX. századi szerzők művei, népdalfeldolgozásai, könnyebb kórusművei.
- Romantikus és XX. századi zeneművek énekelhető részletei.
- Vegyes kari hangzás kialakítása.
- A ballagás és a szerenád dalai (hogyha nem tanulnak tovább éneket!).
Zenehallgatási anyag
Tartalom
A) Romantika - javasolt szemelvények ill. zenei részletek
1. Berlioz: Fantasztikus szimfónia - Dies irae
2. Erkel: x Hunyadi László, x Bánk bán (Vörösmarty, Egressy)
3. Wagner: A nürnbergi mesterdalnokok
4. Verdi: x Aida, x Nabucco, Don Carlos, Requiem
5. Muszorgszkij: x Egy kiállítás képei, Dalok, Borisz Godunov
6. Csajkovszkij: IV h-moll „Patetikus” szimfónia, Vonósszerenád
7. Smetana: Hazám c. - Moldva
8. x Dvorák: IX., e-moll szimfónia „Az újvilágból
9. Puccini: Pillangókisasszony, Bohémélet
B) XX. század
1. Ravel: Bolero (Egy kiállítás képei)
2. Debussy: x A tenger, Három noktürn, x Gyermekkuckó, Az elefánt bölcsődala, Golliwog's Cake-Walk, Egyéb zongoradarabok
3. Kodály: x Molnár Anna, Öregek, Jézus és a kufárok, Kórusművek nagy magyar költők verseire, (Ady, Balassi, Berzsenyi, Vörösmarty, Weöres, x Székely fonó - ism.) x Psalmus Hungaricus - ism.
4. Bartók: x A kékszakállú herceg vára, x Cantata profana, Szonáta 2 zongorára és ütőhangszerekre, Zene húros-, ütőhangszerekre és cselesztára
III. Zongoraverseny, zongoradarabok, Tizenöt magyar parasztdal
5. Schoenberg: x Egy varsói menekült (túlélő) életben maradott
6. Berg: Wozzeck
7. Penderecki: Gyászének Hirosima áldozatainak emlékére
8. Sztravinszkij: x Petruska, Tűzmadár, Tavaszi áldozat, Zsoltárszimfónia, Oidipus Rex, (Ebony concerto, A katona története, A menyegző, Ragtime)
9. Hacsaturján: Gajane - Kardtánc
10. Prokofjev: Klasszikus szimfónia III. t.
11. Honegger: Jeanne d' Arc a máglyán (videó), Pacific 231
12. Britten: Variációk és fúga egy Purcell-témára
13. Orff: Carmina Burana
14. Erik Satie művei
15. Gershwin: x Porgy and Bess, Rhapsody in Blue, Egy amerikai Párizsban
16. Kurtág: Játékok
17. Petrovics: Mouvement en Ragtime, (Jónás könyve, C' est la guerre - Ez a háború)
18. Balassa: Az ajtón kívül
19. Vajda János: Mario és a varázsló
20. Szokolay: Vérnász
21. Durkó: Altamira, Halotti beszéd
Megjegyzés: Az x-szel megjelölt művek kiemelten értendők.
Zeneelmélet, készségek és képességek fejlesztése
Részei
Zenei hallás, alapvető zenei ismeretek
Zenetörténet
Népzene
Zenei hallás, alapvető zenei ismeretek
Tartalom
- Népdalok formai, szerkezeti elemzése - a rendszerezés.
- Hangközök oktávon belül, felismerés írott kottában.
- Zenei formák, tanult műfajok felismerése.
- Tanult népi és szimfonikus hangszerek, hangkarakterek, hangfajok felismerése önállóan.
- Romantikus nagyzenekar. Kromatika. Karakterdarabok.
- Sprechgesang (énekbeszéd) végtelen dallam.
- XX. századi jelenségek: atonalitás, bitonalitás, politonalitás, dodekafónia, reihe, szerializmus, egészhangú skála, elektronikus zene, aleatória, hangfürt (cluster), disszonancia átértékelődése. Poliritmika, polimetria.
- Könnyűzene - dzsessz és improvizáció.
Improvizáció
Tartalom
- Bitonalitás, aleatória, cluster-technika, Reihe, szerializmus, improvizáció a dzsessz világában.
- A jelenségek megfigyelése, alkalmazása ritmushangszerekkel. „Szerző”: az osztály.
- Ismerje és képes legyen felismerni kottakép alapján a tanult hangnemeket (5#, 5b), zenei formákat, hangközöket, műfajokat.
Zenetörténet, zeneirodalom
Tartalom
A) Romantika
- romantikus zenekar, romantikus opera, romantikus zenedráma, végtelen dallam, vezérmotívum (Leitmotiv), énekbeszéd (“Sprechgesang”), wagnerizmus.
- zeneszerzők és műveik, munkásságuk (Schubert, Schumann, Mendelssohn, Brahms, Liszt, Berlioz, Smetana, Dvorak, Csajkovszkij, Muszorgszkij, Rimszkij-Korszakov) orosz Ötök, Verdi, Wagner, Erkel, (Egressy), Mahler, Puccini.
B) XX. század, korunk zenéje.
- Társművészetek: szimbolista költők, impresszionista festők, „Testvérmúzsák” (ld. irodalomjegyzék), Cocteau, Picasso, Monet, Verlaine, Maeterlinck, Mallarmé, Büchner, Balázs Béla.
- Impresszionizmus, expresszionizmus, szimbolizmus, francia Hatok, gamelán zene, noktürn, folklorizmus, neo-irányzatok, neobarokk, neoklasszicizmus, új bécsi iskola, repetitív zene, jazz (ragtime, blues, swing), eklekticizmus (Claude Debussy és M. Ravel; A. Schönberg, Webern, Berg).
- Kodály Zoltán és Bartók Béla művészete, és munkássága.
- A jelenkor magyar zenei életének képviselői (legalább felsorolás szintjén).
- A zene szórakoztató funkciói a zeneirodalomban: keringő, palotás, csárdás, karakterdarabok, bútorzati zene (Csajkovszkij, Brahms, Bihari, Lavotta, Csermák, Debussy, Ravel, Satie, Sztravinszkij, Gershwin).
- Dzsessz, „könnyűzene”.
- Új hangszerek születése; elektronikus hangszerek, (pl. szintetizátor, gitár, generátor stb.) Hangeffektusok. Számítógép.
- Zeneszerzők, műveik, munkásságuk (Debussy, Ravel, Satie, Kodály, Bartók, Schoenberg, Berg, Webern, Sztravinszkij, Prokofjev, Honegger, Orff, Britten, Gershwin, francia Hatok, a jelenkor magyar alkotói).
Népzene
Tartalom
- A magyar népzene rétegeinek, stílusainak, műfajainak ismétlése, rendszerezése, összefoglalása. Balladák és szokásdalok. Biztos jártasság, felismerés, elemzés (formai, szerkezeti, tartalmi, stílusbeli, műfaji meghatározás).
- Európai és - a XX. sz. zenéje szempontjából fontos - nem európai kultúrák népzenéjének megismerése.
Dráma és tánc
12. évfolyam
Bevezetés
A dráma és tánc tantervi modul a tevékenységközpontú élmény- és ismeretszerzést helyezi a középpontba. A tantárgy lehetőséget ad sokoldalú személyiségfejlesztésre, a tanulók kreativitásának, véleményalkotó és önkifejezési képességének kibontakoztatására.
A dráma és tánc mint tantárgy a középiskolai oktatás bármely fázisában bevezethető, de jelentős érvek szólnak amellett, hogy célravezetőbb a felsőbb évfolyamok valamelyikében elhelyezni. Egyrészt a diákok érettebbek, több tapasztalattal rendelkeznek, fejlettebb a problémaérzékenységük, magasabb szintű absztrakcióra képesek, jobban tudják értelmezni a modern drámai törekvéseket. Másrészt a tantárgyhoz kapcsolódó drámaelméleti és -történeti anyagot a diákok irodalomból eddigre nagyrészt megtanulják, és így van mire alapozni a dramatikus játékokat. Ezenkívül az is fontos szempont, hogy a tanulók dráma tantárgyból érettségi vizsgát is tehetnek, ez pedig az elméleti ismeretek gyakorlati alkalmazását várja el tőlük, ami talán eredményesebben megoldható, ha a felsőbb évfolyamokon foglalkozik efféle tevékenységekkel a tanuló.
A dráma és tánc tantárgy jellegénél fogva eredményesen kiscsoportos foglalkozások keretében alkalmazható, hiszen 35-40 fős osztályok esetében nehéz azt elérni, hogy mindenki részt vegyen a drámajátékokban, vagy megfelelő módon és terjedelemben kifejthesse véleményét az elemzett művekről, ill. előadásokról.
A dráma és tánc módszere a drámapedagógia, amely az alkotásra, kreativitásra épül. A hangsúly a tapasztalatszerzésen, közös cselekvésen, s nem a színpadi előadáson van. A komplex drámaórák tevékenységi formáit az improvizációk, a drámarészletek előadása, a táncos jelenetek és a drámajátékok vagy drámai konvenciók (Mellékletben) adják.
A Nemzeti alaptanterv a tánc és dráma tantárgyra vonatkozóan (Magyar Közlöny 2003/43/II. szám) ’Témakörök’ címszó alatt részben tevékenységi formákat (improvizáció, maszkos játék, drámai konvenció, mozgásmotívumok), részben alapvető elméleti követelményeket ad meg, ezért a tantárgy tartalmi anyagának kialakításában nagy szabadsága van az iskolának, illetve a szaktanárnak. A dráma és tánc tantárgy tartalmi részét úgy állítottuk össze, hogy egy-egy témacsoporthoz irodalmi műveket és tevékenységi formákat rendeltünk. Esetenként többet, mint az a tervezett óraszámban feldolgozható volna. Célunk az volt, hogy vezérfonalat és alternatívákat kínáljunk a szaktanároknak, akik a megadott keretek között szabadon válogathatnak belőle. A tematika összeállításánál figyelembe vettük a kimeneti követelményeket: a minimális elvárások mellett a közép- és emelt szintű érettségi vizsga feladatait is.
A komplex drámaórán a témakörök általában nem különülnek el egymástól, az elméleti ismeretek a különböző gyakorlati tevékenységi formák eredményeképpen, az így szerzett tapasztalatokból leszűrve jelennek meg; ezért az alábbi órakeretben megadott óraszámok egy-egy témán belül csak arányokat fejeznek ki.
Célok és feladatok
- Kreatív, cselekvő, érzelmeket és értelmet megmozgató folyamat útján jussanak a tanulók ismeretekhez, amelyek az átélés miatt maradandóbb nyomokat hagynak emlékezetükben.
- Különböző dramatikus játékok során fejlődjön önismereti és kapcsolatteremtő képességük.
- Összpontosított, megtervezett (csoportos) munkára szoktatással az együttműködés és a tolerancia magas szintjének kialakítása.
- A tanulók térbeli mozgásbiztonságának javítása, idő- és ritmusérzékük fejlesztése.
- A diákok beszédkészségének fejlesztése, alakuljon ki bennük a gesztusnyelv és a testbeszéd kódolásának képessége, tudják kellő hatásfokkal alkalmazni ezeket a kommunikációban.
- A fogékonyság, a fantázia, a koncentráció és az érzékenység fokozása.
- A kifejezés árnyaltságának fejlesztése.
- A drámai művek és a dramatikus játékok elemzése, s ezáltal az elméleti ismeretek bővítése.
- A legfontosabb dramaturgiai alapfogalmak, műfajok, stílusok megismerése.
- A problémaérzékenység növelése, erkölcsi és esztétikai értékek megítélése.
Időkeret: 37 óra (1 óra/hét/1 év vagy 1 óra/2 hét/2 év)

Tartalmak	Improvizáció, maszkos 
játék, drámai konvenció, mozgásmotívumok	Dramaturgiai 
alapfogalmak, 
műfajok, stílusok	Drámai 
művek 
elemzése	
I. Mítoszok feldolgozása a dráma eszköztárával	4	2		
II. Epikus, lírai és drámai művek, ill. részletek tematikus feldolgozása a dráma eszköztárával	
4	
2		
III. Emberiségköltemények, filozófiai kérdések a drámákban	4	2	2	
IV. Komikum a drámákban s az élethelyzetekben	3	2	1	
V. Mai kérdések, mai válaszok	5	2	2	
Értékelés, csoportos dramatikus játék előadása	2			
Összesen 37 óra, ebből: 	22	10	5	
I. Mítoszok feldolgozása a dráma eszköztárával
Célok és feladatok
- Megértetni a mítoszok meghatározó szerepét az egész emberi kultúra fejlődésében.
- Kapcsolatot teremteni a mítoszok és a dráma születése között.
- Fölidézni és elmélyíteni a drámaszerkezet, a tragédia és a misztériumjáték fogalmát.
- Improvizációs játékok során fejleszteni az ön- és társismeretet, növelni a térben való tájékozódás képességét, javítani a beszédkészséget.
- Megismertetni egy szertartás lefolyásának lépéseit.
- Elsajátíttatni a bábjáték különböző technikáit, alkalmazási lehetőségeit.
- Kipróbálni a maszkkészítés egyszerűbb módozatait, részt venni maszkos táncjátékban, önállóan összeállítani egy rövid mozgássort.
- Az empátia, az együttműködési képesség, az önálló ítéletalkotás képességének növelése.
- A különböző drámai konvenciók alkalmazásának gyakorlása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
- A mítosz fogalma, hatása az emberi kultúrára, dramatizálási lehetőségei (Prométheusz, Sziszüphosz) 
- Mitikus szerelmek. Orpheusz és Eurüdiké. Dido és Aenas 

- Dionüszosz-ünnep. A görög dráma születése 

- Oidipusz király története a mítosz szerint és Szophoklész drámájában. A tragikus vétség. Az Ödipusz-komplexus 

- Drámai konfliktusok különböző értékrendet képviselő szereplők között 

- Bibliai történetek. A bűnbeesés 

- Testvérek közötti konfliktusok. Káin és Ábel, József és testvérei	- Részvétel némajátékban, párbeszédes improvizációban, monológ szerkesztésében 

- Párbeszédes improvizáció, ugyanannak a történetnek más-más szempontból való előadása. A fókusz fogalmának megismerése. Különféle drámai konvenciók alkalmazása 

- Szertartás csoportos előadása, maszkos táncjátékban való részvétel, mozgássorok egyéni kialakítása 

- A bábjáték különböző technikáinak megismerése és alkalmazása. A drámaszerkezet és a tragédia fogalmának felidézése. Történetszerkesztés a hétköznapi életben megjelenő Ödipusz-komplexus tárgyában 
- Különböző drámai konvenciók alkalmazásával a való életből vett történetek eljátszása. Egy antik tragédia hőseinek (Antigoné és Kreón) összeütközése, a konfliktusok elemzése 

- Ugyanannak a történetnek különböző stílusú előadása (misztériumjátékok, Madách, Karinthy feldolgozása, profán bűnbeesések történetének dramatizálása) Változatos technikákkal: némajáték, párbeszédes előadás, árnyjáték. 
- A mitikus történetek eljátszása táncos mozgásmotívum-sorok összeállításával. Életszerű konfliktushelyzetek párbeszédes improvizációjában való részvétel. Különféle megoldási lehetőségek kidolgozása	
Követelmények
A tanuló:
- értse meg a mítoszok meghatározó szerepét az emberi kultúra fejlődésében,
- ismerje föl és tudja alkalmazni a drámaszerkezet jellemzőit, a tragédia és a misztériumjáték műfaji sajátosságait,
- vegyen részt egyéni és csoportos improvizációs játékokban,
- ismerje meg egy szertartás lefolyásának menetét, játssza el valamelyik mozzanatát,
- sajátítsa el a bábkészítés és a bábjáték különböző technikáit,
- vegyen részt maszkkészítésben és egy maszkos dramatikus játék előadásában,
- tudjon együttműködni társaival, legyen képes önálló gondolataival közreműködni a csoportos feladatok előkészítésében,
- önálló ítéletalkotással vegyen részt a drámajátékok elemzésében,
- ismerje meg és alkalmazza a különféle drámai konvenciókat.
II. Epikus, lírai és drámai művek, illetve részletek tematikus feldolgozása a dráma eszköztárával
Célok és feladatok
- Mozgósítani az irodalmi tanulmányok során felgyűlt és az iskolán kívül szerzett olvasmányélményeket egy-egy megadott témakörben.
- Megismerni és alkalmazni az epikus (esetleg lírai) szövegek dramatizálási lehetőségeit.
- Föleleveníteni és elmélyíteni a reneszánsz színjátszásról korábban szerzett ismereteket. Drámai monológokat, párbeszédeket és jeleneteket előadni Shakespeare műveiből.
- Fölismerni a középkori haláltánc műfaji jellemzőit. Táncos mozgássor tervezése hozzá.
- Elsajátítani a kontraszt és a szimbólum fogalmát.
- Gyakorolni a szereplők szándékainak, tetteinek és kapcsolatainak elemzését.
- A megismert drámai konvenciók fölhasználásával csoportos improvizációk bemutatása.
- A témákhoz kapcsolódó hétköznapi történetek dramatikus előadása.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
- Az apa-fiú kapcsolat. Kosztolányi: A kulcs, Ibsen: A vadkacsa, Kafka: Átváltozás, Ábrahám és Izsák, Zeusz és Kronosz, Shakespeare: Hamlet (Polonius - Laertes) 
- Generációs ellentétek. Karinthy: Találkozás egy fiatalemberrel Csehov: Sirály, Shakespeare: Rómeó és Júlia, Osborne: Dühöngő ifjúság, Miller: Az ügynök halála, 

- Élet-halál. Haláltánc-ének, Dante: Isteni színjáték, Hajnóczy: A halál kilovagol Perzsiából, Shakespeare: Rómeó és Júlia, Hamlet (szegény Yorick)	- Olvasmányélményekből, színházi emlékekből szövegek, példák gyűjtése a megadott témához. 
- Epikus szövegek dramatizálási lehetőségei - alternatív megoldásokkal. 
- Különböző drámai konvenciók alkalmazása a témák feldolgozásában. 
- A reneszánsz színjátszás jellemzőinek megismerése, alkalmazása a drámajátékokban. 
- A kontraszt és a szimbólum fogalma. 
- A középkori haláltánc műfaji jellemzői, alkalmazása korunk társadalmi viszonyaira. Táncos mozgásmotívumok tervezése. 
- A témákhoz kapcsolódó aktuális történetek improvizatív előadása.	
Követelmények
A tanuló:
- legyen képes megadott témához összegyűjteni irodalmi műveket vagy szövegrészeket korábbi olvasmányélményeiből vagy közismert történetekből,
- ismerje meg és tudja alkalmazni az epikus szövegek dramatizálási technikáit,
- vegyen részt egy novella vagy regényrészlet némajátékos vagy párbeszédes előadásában,
- ismerje föl a reneszánsz színjátszás jellemzőit, tudjon előadni egy monológot Shakespeare valamelyik drámájából,
- legyen tisztában a kontraszt és a szimbólum fogalmával,
- elevenítse föl tudását a haláltánc műfajáról, vegyen részt ezzel kapcsolatban egy táncos mozgásetűd előadásában,
- legyen képes saját tapasztalatai fölhasználásával közreműködni az improvizációhoz szükséges történetváz megszerkesztésében,
- tudja alkalmazni a megismert drámai konvenciókat.
III. Emberiségköltemények, filozófiai kérdések a drámákban és a hétköznapi életben
Célok és feladatok
- A drámai költemény műfaji jellemzőinek fölelevenítése, a romantika stíluselemeinek tudatosítsa, fölismerése.
- Drámarészletek előadása során és különböző konvenciók alkalmazása közben a tanulók fogalmazzák meg véleményüket az emberi lét értelmével kapcsolatban.
- Válasszák ki, és játsszák el a számukra legérdekesebb részleteket a Tragédiából.
- Nézzenek meg többféle rendezői megoldást a Madách-műből, s elemezzék a különféle értelmezéseket.
- Készüljenek föl egyéni színpadi produkciók bemutatására.
- Változatos előadói technikák alkalmazásával mutassanak be részleteket Vörösmarty mesedrámájából, a tanulói fantáziára és kreativitásra alapozva.
- Mutassanak be csoportos improvizációt napjaink „boldogságkereséseiről”.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
- Van-e célja és értelme az emberi létnek? Hová vezet az emberiség útja? 
Madách: Az ember tragédiája 

- Az egyéni lét értelme vagy értelmetlensége. Goethe: Faust, Dürrenmatt: 
Pillanatkép egy bolygóról 

- A boldogságkeresés útjai. Vörösmarty: 
Csongor és Tünde, Ibsen: Peer Gynt	- Az irodalomban megismert mű részleteinek drámai előadása különböző technikák alkalmazásával. 
- Változatos drámai konvenciók során véleményt alkotni az élet nagy kérdéseiről. 
- Különböző rendezői megoldások elemzése 
- A drámai költemény műfaji jellemzőinek felelevenítése, a romantika stíluselemeinek fölismerése. 
- Fölkészülés egyéni színpadi produkciók előadására, drámai monológok előadása, elemzése. 
- A beszédtechnika fejlesztése. 
- Drámarészletek előadása maszkos, némajátékos technikával, ill. párbeszédes formában. 
- Improvizációs játékok során bemutatni napjaink lehetséges útjait a boldogság keresésére.	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon véleményt alkotni az élet alapvető kérdéseiről, s legyen képes ezzel kapcsolatos élethelyzetek bemutatására dramatikus játékok keretében,
- ismerje a drámai költemény műfaji jellemzőit, ismerje föl a drámákban a romantika stílusjegyeit,
- legyen képes a legismertebb drámai költemények szövegrészleteinek értelmezésére, s ezeknek különféle dramatikus technikákkal való előadására,
- tudjon különbséget tenni a különféle rendezői elgondolások között, tanulja meg élményként megélni a színházi előadást,
- legyen toleráns az eltérő világnézetekkel, tanulja meg több nézőpontból nézni a világ jelenségeit.
IV. Komikum a drámákban és valós élethelyzetekben
Célok és feladatok
- Tudatosítani a nevetés fontosságát életünkben és megvilágítani a komikum szerepét a dramaturgiában.
- Feleleveníteni és elmélyíteni a komédiáról korábban, az irodalom tantárgy keretében szerzett ismereteket.
- Hagyományos és modern szituációk eljátszása a vásári komédia eszköztárával.
- A klasszicista dráma jellemzőinek felismerése és alkalmazása csoportos improvizáció keretében.
- Megadott zenére komikus mozgásmotívum-sorok kialakítása önállóan, egyéni tervezés alapján.
- A helyzetkomikum és jellemkomikum eszköztárának megismerése, s ezek alkalmazása némajátékos, illetve párbeszédes improvizációk során.
- Kialakítani a komikus helyzetek kezelésének képességét, a nevetés - kinevetés, a humor - nevetségesség közötti különbségtevés „tudományát”.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
- A commedia dell’arte 

- „A legnagyobb csapás a bűnökre, ha nevetségessé tesszük őket” - Moliere vígjátékainak világa 

- A helyzetkomikum drámarészletekben (Goldoni: Két úr szolgája, Moliere: Tartuffe, Örkény: Tóték), filmen (Chaplin) és a hétköznapokban. 

- A jellemkomikum (Plautus: A hetvenkedő katona, Moliere: A fösvény, Örkény: Tóték)	- A rögtönzött vásári komédia színpadi megjelenítése, jellegzetes figuráinak bemutatása. 
- A mai magyar társadalom jellemző szereplőinek és szituációinak dramatikus előadása a vásári komédia eszköztárával. 
- A komédia fogalmának felelevenítése. A klasszicista dráma jellemzői, a hármas egység. Drámarészletek előadása az illendőség, mértéktartás, valószerűség követelmény figyelembe vételével, ill. improvizáció e szabályok tudatos áthágásával. 
- Különböző színészi, rendezői megoldások megfigyelése, elemzése. 
- Komikus mozgássor bemutatása adott zenére. 
- Hétköznapi komikus helyzetek megjelenítése különböző drámai konvenciók felhasználásával. 
- A jellemkomikum eszköztárának tanulmányozása, színházi előadások elemzése. 
- Improvizáció: valamely emberi gyarlóság dramatikus megjelenítése a túlzás és torzítás eszközeivel. 	
Követelmények
A tanuló:
- legyen tisztában a komédia műfaji jellemzőivel, ismerje föl színházi előadásokban, és tudja alkalmazni improvizációiban,
- vegyen részt egy rögtönzött vásári komédia színpadi megjelenítésében, játssza el ugyanazt a szerepet többször többféleképpen,
- ismerje föl a klasszicista dráma jellegzetességeit, alkalmazza ezeket tudatosan Moliere egy drámarészletének eljátszásában,
- vegyen részt egy megadott zenére készült komikus mozgáskompozícióban,
- tudjon véleményt alkotni különböző színházi előadások színészi - rendezői megoldásairól,
- ismerje meg a helyzet- és jellemkomikum eszköztárát, és alkalmazza különféle drámai konvenciók során,
- tudjon különbséget tenni nevetés és kinevetés, humor és nevetségesség között.
V. Mai kérdések, mai válaszok
Célok és feladatok
- Korunk, a 20-21. század néhány alapvető problémájának fölvetése részben tanult irodalmi művek, részben olvasmányélmények, részben hétköznapi tapasztalatok alapján.
- Az epikus színház jellemzőinek felidézése, elidegenítő effektusok kidolgozása és bemutatása.
- Személyes vagy hivatalos, esetleg a sajtóban megjelent dokumentumok gyűjtése a háború témakörében, s ezekből dramatizált jelenetek előadása.
- A groteszk és az abszurd dráma sajátosságainak megismerése és egyes elemeik alkalmazása a drámajátékok során.
- A problémaérzékenység és az empátia fejlesztése különböző témájú, a mindennapokból vett történetek improvizációja révén.
- A más kultúrák iránti nyitottság, az önismeret és a tolerancia képességének fejlesztése változatos drámai konvenciók alkalmazásával.
Tartalom	Fejlesztési feladatok, tevékenységek	
- Háború, fenyegetettség, félelem. Brecht: Kurázsi mama és gyermekei 

- Hatalom és kiszolgáltatottság. Hatalmi harcok az irodalmi művekben és a hétköznapokban. Örkény: Tóték, Jarry: Übü király, Orwell: 1984, Tolkien: A Gyűrűk Ura 

- Elidegenedés, szorongás, kilátástalanság - az abszurd drámában. Beckett: Godot-ra várva, Mrozek: Emigránsok 

- A párkapcsolatok új dimenziói. Kornis: Körmagyar, Dürrenmatt: Az öreg hölgy látogatása, 

- Kultúrák találkozása, együttélése. Saint-Exupéry: A kis herceg, Defoe: Robinson Crusoe, Örkény: Tanuljunk idegen nyelveket!	- Az epikus színházi technikák alkalmazása dramatikus játékokban. Elidegenítő effektusok kigondolása, dalbetétek előadása, táncos részletek szerkesztése. 
- Monológok, interjúk készítése visszaemlékezések, dokumentumrészletek alapján. 

- A groteszk ábrázolásmód alkalmazása dramatikus játékokban. 
- A hatalom és alárendeltség megjelenítése különböző drámai konvenciók segítségével. 
- Maszkok készítése és felhasználása drámarészletek előadásában. 
- Improvizáció a hétköznapi hatalmi szituációk megjelenítésére. 
- Az abszurd dráma jellemzőinek megismerése. 
- A szimbólum szerepe a drámában. 
- Drámarészletek megtekintése, elemzése. 
- Improvizáció kilátástalan vagy annak tűnő élethelyzetek megjelenítésére. A szituációk elemzése, kivezető utak keresése. 
- Performance-ok szerkesztése 

- Egy kortárs magyar szerző drámájának megtekintése, elemzése. 
- Improvizáció különböző párkapcsolati szituációkra, szerepcsere, nézőpontváltás. 

- Epikus művek dramatizálása. 
- Különböző kultúrákból származó emberek közötti konfliktushelyzetek megjelenítése többféle drámai konvenció alkalmazásával. 
- Improvizáció a konfliktushelyzetek feloldására.	
Követelmények
A tanuló:
- tudjon kérdéseket és problémákat megfogalmazni korunk emberi viszonylataival kapcsolatban,
- korábban megszerzett ismeretei, művészi élményei, tapasztalatai alapján legyen képes rövid dramatikus jelenetet szerkeszteni,
- ismerje az epikus színház technikáit, tudjon alkalmazni valamilyen elidegenítő effektust (dal- vagy táncbetét, narrátor, képkivetítés, stb.),
- ismerje föl a groteszk és az abszurd dráma jellemzőit, tudja értelmezni eszközeit,
- nézzen meg legalább egy kortárs magyar szerző drámájából készült színházi előadást, és vegyen részt a közös értelmezésében,
- törekedjen önismeretének, toleranciájának és problémaérzékenységének fejlesztésére,
- együttműködően vegyen részt csoportos improvizációkban, és tudja alkalmazni a drámai konvenciók különböző formáit.
Kimeneti Követelmények
A tanuló:
- tudja alkalmazni a különböző drámai konvenciókat a csoportos improvizációkban,
- ismerje és ismerje fel a legfontosabb színházi műfajokat és stílusokat,
- legyen tájékozott a legfontosabb színházi és drámai fogalmak terén,
- szerepeljen maszkos improvizációban,
- vegyen részt legalább egy, a tanult mozgáselemekre épülő mozgásetűd létrehozásában.
Melléklet
Bíró Mária: A drámapedagógia tevékenységi formái az irodalom tanításában
Megjelent: Tanári Kincsestár - Irodalom, 2001. szeptember
1.2 Tevékenységi formák, azaz konvenciók
A továbbiakban a már említett konvenciókat ismertetjük. Ezek részletesebb leírását a Drámapedagógiai olvasókönyvben 1 találhatjuk meg.
Természetesen minden egyes tevékenységi formát - terjedelmi okok miatt - nem tudunk bemutatni, csupán azokat emeljük ki, melyek az irodalomórákon a legáltalánosabban hasznosíthatók. A magyarázatokból az is kiderül, hogy melyiket mikor, milyen célhoz választhatjuk.
A kontextus megteremtéséhez használható tevékenységi formák
szerep a falon: nagy csomagolópapírra vagy táblára felrajzolunk egy emberi alakot - ezt előre készítsük el. A figura „testébe” írjuk belső tulajdonságait, a kontúron kívül pedig külső jellemzőit soroljuk fel. Jól alkalmazható egy szereplő jellemzéséhez.
jelmezöltés: a tanár által előkészített tárgyakból, jelmezekből válasszuk ki az adott figuránkhoz illőket; ellenőrizhetjük egy korszakról, kultúráról stb. meglévő tudásukat, erre építünk később.
térmeghatározás: a rendelkezésre álló bútorokkal jelöljük ki a játékunk helyszínét.
befejezetlen anyagok: a tanár által hozott levelek, cikkek, fotók, ruhák, naplók stb. segítségével bontsuk ki az adott szituációt. Személyről, helyszínről is információt kaphatunk, szereplők múltját, konfliktusok okát megismerhetjük.
napló, levél írása, térkép rajzolása: a csoport készíti el; helyszínről, szereplőről, kapcsolataikról vallanak.
állókép = szoborjáték: a csoport tagjai egy jelenetet, helyzetet rögzítenek így, esetleg a többiek kérdéseket intézhetnek hozzájuk: Kik vagy mik ők? Mi történt velük? Miért?
Narratív tevékenységi formák
Ezek segítségével az epikus részeket dolgozhatjuk fel:
telefon- vagy rádióbeszélgetés: a csoport tagjai közül vállalják a beszélgetést, így új információkat kap a csoport, a beszélgetők gesztusok nélkül kommunikálnak egymással. A kapott információkat elemezzük, értékeljük.
szakértő szerep: a csoport tagjai valamilyen szakma képviselőiként jelennek meg (pl. régészek, orvosok), tárgyalnak, vitatkoznak, érvelnek, döntést hoznak. Olyan szakértői szerepbe kell helyezni őket, melyhez elegendő az előzetes tudásuk, vagy gondoskodnunk kell információkról, például újságról, könyvekről, filmekről, melyeket megismernek a játék során.
gyűlés, értekezlet: problémamegoldó, stratégiát kidolgozó játékelem: egy értekezlet résztvevői leszünk, elhangzanak információk, melyeket értékelünk, hozzászólunk, esetleg vitázunk.
interjú: a tanulók közül valaki a riporter, társa a megkérdezett, aki egy adott szerepben jelenik meg, róla kell minél többet megtudni.
az élet egy napja: állítsák össze a gyerekek egy szereplő, figura napirendjét, lehet hétköznap vagy ünnepnap, ezt előre határozzuk meg - jellemét, szokásait, egy kor kultúráját, hagyományait ismerhetjük meg így.
forró szék: a csoport egy tagja vállalja, hogy leül egy székre a többiekkel szemben és szerepbe lépve válaszol a kérdéseikre: konfliktusok okát, kapcsolatai rendszerét, szokásait ismerjük meg ezzel a módszerrel.
Költői jellegű” tevékenységi formák
A cselekmény mélyebb, elvontabb jelentéseit, értelmezési lehetőségeit keressük ezekkel a tevékenységi formákkal:
szertartás: pl. egy eskütétel, ünnep eljátszása: ismerni kell a kor szokásait, a szereplő jellemét.
stílusváltás: ugyanazt a jelenetet megpróbáljuk eljátszani más stílusban, pl. tv-sorozatként, népmeseként. Azt figyeljük meg, hogyan változik viselkedésünk, beszédünk, a jelenet hangulata.
maszkok készítése: a megjelenítéshez szükségesek a jelmezek - jellemet, kort, kultúrát jelezhetünk velük, eltávolítjuk a játszók személyétől a történést.
újrajátszás: elismételhetünk gondolatokat, jelenetsorokat: lassítjuk, elemezzük azokat, ok-okozati viszonyokat tárunk fel.
képaláírás: rajzoljunk képet, plakátot, adjunk neki címet, Írjuk alá gondolatainkat tömörítve: Mi a legfontosabb? Mi a kulcsa a képnek?
fórumszínház: ha éppen egy szituációt játszanak a gyerekek, nem mindenki aktív, vannak figyelők is, akik leállíthatják a játékot, tanácsokat, ötleteket adhatnak a folytatásra, beléphetnek társuk helyett, ha úgy gondolják, hogy nem jó irányba haladnak az események, ha leült a játék - jó ötlettel új lendületet kaphat a cselekmény. Erős koncentrációt, együttműködést igényel, haladóbb csoportokkal alkalmazzuk.
Reflektív jellegű tevékenységi formák
Ezek a távolítás eszközei, utólag végiggondoljuk a történéseket:
a pillanat megjelölése: nevezzük meg azt a szituációt, mikor egy gondolat, érzés megfoganhatott a szereplőben.
narráció: a csoport tagjai mozgással, rajzzal megjelenítenek egy cselekményt, érzést, gondolatot, a többiek vagy ők maguk történetet mondanak hozzá - ebből a szereplő gondolatait, érzéseit ismerhetjük meg, megértjük viselkedését.
mélyítés: dialógusokat találunk ki szereplők közt - tehát nem a szerző által megírtat adjuk elő! - jellemüket, kapcsolataikat magyarázhatjuk így.
tanúskodás: monológokat szerkesztünk, hallunk ugyanarról az eseményről, személyről, de több személytől, több szempontból - ki mit gondol valakiről, valamiről.
belső hang: egy tanuló szerepbe lépve elmondja, hogy mit csinált, miért tette stb. Valaki mögé áll, társa belső gondolatait mondja el vele párhuzamosan, tehát azt, amit szerinte a társa akkor valóban gondolhat, érezhet. Figyelniük kell egymásra, hogy egyszerre ne beszéljenek, mert úgy nem érthető.
gondolatkövetés: a cselekményt megállítjuk, az állóképet megszólaltatjuk, így az adott szereplő elmondhatja saját gondolatatit, melyek nem biztos, hogy a cselekedeteivel egybeesnek.
Vizuális kultúra
9-10. évfolyam
TANTERV
A gimnáziumi 9-12. évfolyam Vizuális kultúra, valamint a Mozgóképkultúra és médiaismeret tantárgyakhoz
Ajánlott időkeret:
- Vizuális kultúra a 9-10. évfolyamon évente 37 óra,
- Mozgóképkultúra és médiaismeret a 12. évfolyamon 37 óra
- az időkeret a szabad sáv terhére fakultáció és felkészítés (érettségi, felvételi) céljából bővíthető, projekthetekre, modulokra, kurzusokra és tanulmányi kirándulásokra is fordítható az iskolák elfogadott és közmegegyezésen alapuló helyi tantervei szerint.
Vizuális kultúra
9-10. évfolyam
Tantárgyi Célok és feladatok
A tantárgy részt vállal az alapvető műveltségi javak iskolai közvetítésében, aktív segítője az általánosan képző szakasznak, megalapozója a különböző szintű szakképzési formáknak. A tanterv az alapvető műveltségi javakon a tanulási képességeket, az elemi kultúrtechnikákat, a kulcskompetenciákat és a társadalomban elfogadott általános műveltség egymással összefüggő rendszerét érti. Az általános műveltség történelmileg változó tartalmú fogalom. Korunkra az euro-atlanti prioritás jellemző, de a térben és időben távoli kultúrák, mint alapok megismerése mellett az ipari társadalomban létesült új szellemi és művészeti központok bemutatása elkerülhetetlen, csakúgy, mint hagyományaink (népi és történelmi) tárgyalása. A különböző művészeti területeket érintő és más művészeti ágakkal összefüggésben lévő kiemelkedő művek és alkotóik motivált bemutatása alapjául szolgálhat az általános képzést követő szakképzésnek és hosszú távú terepe lehet az önművelésnek.
Az általános képzés - később az önképzés hatékony elősegítője lehet a helyi tartalom felfedezése, megismerésen alapuló szeretete. Ennek kialakulásához vezetnek az olyan modulok, amelyek a helyismeret értékelvű feltárását támogatják kutató, feldolgozó módszerekkel a néphagyományokon át az adott település épített és gyűjtött, dokumentált kulturális javainak ünnepekhez, eseményekhez kötött feldolgozásával. A helyi tantervek megalkotásánál célszerű figyelemmel fordulni a társadalmi, vallási, nemzetiségi ünnepek és évfordulók, kiemelkedő rendszeres kulturális események, helyi gyűjtemények értékei felé. Ez a gondolkodás támogatja a kompetencia kognitív felfogását, hiszen alkalmas arra, hogy a tudás elsajátítása természetes közegben, életszerű tapasztalatok útján történjen, vagyis e tekintetben a kompetencia az érvényes és hasznosan értéksülő tudás lehet.
Az újonnan belépő tevékenységi formák hangsúlyosan szerepelnek, de a hozzájuk vezető utat biztosító elméleti és gyakorlati alapformák nem veszíthetnek jelentőségükből (rajzolás - festés - mintázás, makett készítés, színdinamikai tervezés, tipográfiai gyakorlatok,) A tantervi modulok szolgálják a befogadói oldal fejlesztése mellett (empátia, korszerű ízlés, nyitottság) a továbbtanulást segítő kreatív feladatok megvalósulását is.
A képző- és iparművészet, a népművészet és a vizuális kommunikáció életkori és személyi motivációs hatása igen eltérő, nagy szükség van a tanári vezetés szakszerű és körültekintő alkalmazására - emellett a differenciálás is, mint fontos szempont jelentkezik. A tantárgy hangsúlyosan művészeti jellege miatt elősegíti a képi és képzeteken alapuló gondolkodás kifejlődését, értékközvetítő tulajdonságán keresztül hatékony jellemformáló és értékteremtő módon a korszerű célok eszköze is. A látvány értelmezése, jelentésének felismerése és megértése a kompetenciák alapját is jelenti. Segít a tanulónak felismerni a közlésben rejlő szándékot, amelyre befogadóként, sőt konstruktőrként is képes választ adni. A fejlesztési feladatok nagy csoportját alkotják a megismerő-, befogadó képességek, a kreativitás és az egyéniség épülését előmozdító önismeret, önértékelés, önszabályozás.
A vizuális kultúra átfogó értelmezése, hatékony és célirányos művelése a tantárgyi koncentráció érvényesülése mellett a gazdag képi világgal párosuló tantárgyak tanulását is hatékonyan támogatja: gyors és könnyebb eligazodást nyújt a grafikonok, diagramok, térképek, táblázatok és folyamatábrák, szerkezeti rajzok, működési sémarajzok és más illusztrációk feldolgozásakor. A tantárgy hatékony támogatója a számítógépes prezentációnak is, amelynek esztétikumát biztosíthatja és az alkotótevékenység részévé avathatja a gépi kultúrát a kompozíciós készség, a színelméleti tudás a tipográfiai ízlés kreatív alkalmazásával.
A spiralitás elvének érvényesülését segítve célszerű felmérni a gimnáziumi tanulmányaikat megkezdők tudás és képesség szintjét, ami nagyobb beiskolázási területeken működő gimnáziumoknál a tapasztalatok szerint igen eltérő lehet. A helyi adottságok figyelembe vételével a térábrázolási szinteken és a művészetelméleti ismeretek terén a szabad sáv terhére felzárkóztató modult, vagy projektet is be lehet iktatni - különös tekintettel a határainkon túli iskolákból érkező tanulókra, illetve a helyi tantervekből adódóan a képzettségben fellelhető eltérésekre.
Fejlesztési feladatok, Követelmények
A fejlesztési feladatok a tanulók képességeinek kibontakoztatása során kijelölik a kulcskompetenciák gimnáziumi szakaszra eső fejlesztését. Tartalmazzák a fejlesztés céljait szolgáló tanulói tevékenységi formákat, a különböző absztrakciós szinteknek megfelelő pedagógiai folyamatokat. A folyamatokat célszerű a helyi adottságokat és elvárásokat is tükröző modulokba szervezni a helyi tantervek elkészítésekor. A tanmenetkészítéskor ajánlott alapul venni a tanév rendjében meghirdetett szüneteket, hogy a modulok folyamatos megvalósítását hosszabb szünetek ne szakíthassák meg.
9. évfolyam
Időkeret: 9. tanév: 37 óra/év (1 óra/hét)
Megismerő-, befogadóképességek
Motoros készségek/közvetlen tapasztalás útján szerzett élmények feldolgozásának képessége - motoros készségek
A gyakorlati tevékenységek folyamatában egyik célunk az érzéki tapasztalás és a környezettel való közvetlen kapcsolat fenntartása, amiben szerephez jut a különböző anyagok megismerése - tulajdonságaik feldolgozása, az érzékelés érzékenységének fejlesztése. Ebben a folyamatban tudatosítjuk az autonóm és a komplex művészeti formák különbözőségét és egymáshoz való viszonyát, a művészi produktum és a humánum közötti kapcsolatrendszert, lehetőségünk van a történelmi korszakváltások és a technika történeti fejlődésének a művészetekben megjelenő hatásainak érzékeltetésére. A reprodukciók bemutatásán túl e folyamatban lehetőség nyílik az öníró és átíró rajzeszközök specifikus működésének gyakorlására. A tanulók ezen eszközök többségét ismerik, de a későbbi tanulmányaikban alkalmazott eszközök egy részével most találkozhatnak (nádtoll, diópác, pitt, szén stb.). Az eszközök és a rajzi alapok (papír fajták) összhangjának megismertetése is célunk.
A festői eszköztár elméleti szintű ismertetése és gyakorlati kipróbálása egyaránt ajánlatos (időkeretek és száradás, tárolás problematikája, palettahasználat bemutatása, festő- alapok fajtái, stb.). A mintázás és a modellkészítés egymásra ható feladatokban erősítheti a motoros készségeket. A feladatokhoz alapanyagul választhatjuk a levegőn szilárduló plasztilint, a viaszt, az olcsóbb agyagot és a gipszforma öntést. Az ilyen feladatok tervezésénél gondolhatunk a csoportmunka személyiségfejlesztő előnyeire is.
A plasztikai gyakorlati modul témája lehet a természeti formák közül választott termés, gyümölcs, váz stb., a papír alapú plasztika a geometriai formák modellezésére ajánlott, de papírmaséval sokrétű plasztikai és festői feladatot tervezhetünk. A plasztikai gondolatok feldolgozásakor az egyes művészettörténeti korszakokhoz kötődő feladatokat választhatunk, amelyek ebben az évfolyamban többnyire ábrázoló jellegűek, kapcsolódhatnak építészeti (tömeg-, arányrendek) és figurális térélmények megjelenítéséhez - modellezéséhez (pl. metopé, tondó, érme, maszk).
A sokszorosító grafikai eljárások gyakorlati bemutatásának lehetősége (az adott körülmények között) a legtöbb oktatási intézményben a linómetszet készítésére korlátozódik.
A technikailag bonyolultabb és balesetveszélyesebb grafikai eljárások elméleti ismertetése mellett fektessünk hangsúlyt a technikai újítások művészetben való asszimilálódásának felismertetésére is - különös tekintettel az újabb médiumokra is (pl. A fotográfiai alapú eljárások, számítógéppel programozott képfeldolgozás). A kéz intelligenciájának céltudatos fejlesztése a tapasztalatokkal erősített folyamatokban tartós, sokoldalúan konvertálható készséggé válhat.
Ismeretszerzési képességek - tanulási képességek - térbeli tájékozódás
Az átfogó cél a nagy mennyiségű képi információ és spontán vizuális hatások szelektív befogadása, magas színvonalú kritikus feldolgozása, az önálló véleményalkotás képességének megalapozása, fejlesztése. Ebben a folyamatban rámutathatunk a műalkotás burkolt, vagy direkt álláspont- befolyásoló szerepére, illetve ennek elkerülésére, amely gyakran a textualitás gyengítésével jár. A képzőművészet mellett a vizuális kommunikáció köznapi formái, valamint a tárgy- és környezetkultúra műveltségtartalmai képezik a megismerés alapját. Ennek a gondolatkörnek eszközeként választható az összehasonlító tárgyelemzés, amely a tanári vezetés mellett az irányított gyűjtőmunkán át a tanulói elemző munkanaplóig terjedhet, feldolgozva és értelmezve a különböző kultúrák azonos tevékenységekhez kötött tárgyait (erre alkalmas a gyűrű, a váza, a szék, illetve általános humán tartalmakat feldolgozó művek: szeretet, gyász, születés, stb.).
Lehetőségeink szerint adjunk módot az önálló témakutatásra és segítsük azt a helyi jelleggel összefüggésbe hozni, mert ez a legitimáció eszköze is (pl. a helytörténeti gyűjtemények megismerése). Ebben az évfolyamban lehet legkézenfekvőbben összefüggéseket találni az Európán kívüli kultúrákkal, ezért a témaválasztás ebben az irányban kiteljesedhet. Kifejezetten hasznos, ha az ismeretszerzés iránya kiterjed más művészeti területekre is - az említett humán tartalmak megjelenését érintve párhuzamokat találunk az irodalmi, a zenei, a színház- és filmművészeti alkotásokban. Az eltérő kultúrák hiedelemvilágának (mitológiák) felvázolásával a globális emberi jellemzőkre is rávilágíthatunk. A nagyságrend miatt célszerű a projekt rendszerben tervezett feldolgozás.
Kommunikációs képességek
A fejlesztés célja a művészi és a köznapi vizuális közlések értelmezésének segítése. Jól megválasztott és tervezett mérés útján célszerű feltérképezni a kifejezőképesség szintjét. A mérésre épülő feladatokkal igyekezzünk árnyaltabbá fejleszteni a tanulók vizuális nyelvét, fektessünk hangsúlyt az alapelemek (pont, vonal, folt, forma, tónus, szín, forma, textúra, faktúra, arány, irány, méret stb.) tudatos alkalmazására, tanári vezetéssel segítsünk az alapelemek variábilis megválasztásában.
A spiralitás elvének szem előtt tartásával válaszuk ki az alapvető térábrázolási módok közül a többi fejlesztési szempontokhoz is igazodót (modul-kompatíbilis), ami alkalmas az egyszerű felirattal való kiegészítésre is. A köznapi példák gyűjtése média-figyeléssel önálló munkaként megoldható, míg a felirat elkészíthető az iskolákban biztosított „szabad gépidő ” alatt tanári vezetéssel, vagy otthon is. A kommunikációs képességek fejlesztése nem önálló modul kérdése, hanem a többi fejlesztési területen fel-felbukkanó, a kínálkozó lehetőségek felismerésének talaján szerveződő pedagógiai szándék és gyakorlat.
A művészettörténethez való kapcsolódás mellett az életkori sajátosságokra is építhetünk a tipográfiai lehetőségek vizuális alapelemekkel való összekötésével (pl. saját név írása - betűcsalád választás, szín, stílus, kitöltés textúrája, archaizáló, avagy középkori jelleg stb.), amikor teszt, illetve otthoni gyakorlati feladatmegoldás eszköze lehet a számítógép (szükség esetén a csoportmunka is ajánlott).
Kreativitás
Alkotóképességek
Nevelési területünk kiemelkedően fontos feladata a kreativitás gyakorlatának megteremtése, a helyzetértékelésen alapuló fejlesztése. A motivációk tudatos alkalmazása élményt nyújtó hatássá erősödve pozitív visszajelzést eredményezve a kulcskompetenciák fejlesztésében hatékony szereppel bír. Hosszabb távon az alkotó magatartástípus kialakításában döntő szerepet játszva a befogadói oldal erősítését is elősegíti (mélyebb átélés, megértés). A vizuális alkotó tevékenység széleskörű kibontakozásához a képességek fejlesztésén át vezető úton a lehetőségek (időkeret, munkakeretek, eszköz-ellátottság stb.) korosztályonként más-más műfajok és technikák hangsúlyos előtérbe kerülését mutatják.
Ebben az évfolyamban az általános és az egyedi képességek megismerését elősegíthetjük a sokoldalú technikai próbákkal, amik alapján a tanulói irányultságok feltérképezhetők. Az egyszerű tárgyak tervezése (modulokhoz igazodóan) lehetőséget ad a célszerűség és az esztétikai szempontok érvényesítésére. Ez a tanári vezetés segítségével a korrekt módon leírt feladat a racionalitás és a művészi megfogalmazás találkozását hozhatja létre, döntéshelyzetek sorát indukálva alkotó folyamatot nyit meg. A folyamat során a döntéshelyzetekből adódóan az új és újabb anyagokkal való próbálkozás eljuthat az ösztönös választástól a tudatos anyag és eszközválasztás szintjére. A választás az alkalmazott technikákra is kihat, aminek eredménye az esztétikai minőség fejlődése.
Problémamegoldó képesség
A spiralitás miatt a feladatok többsége ebben az évfolyamban nem előzmény nélküli, ezért a meglévő rutinokra is építünk, a meglévő készségek működésére is alapozunk, amikor a problémát felvetjük. A projekt ismertetése adjon lehetőséget a tanulónak az újrafogalmazásra, a más irányú megközelítésre - biztosítsunk alternatívát. Kérjük a tanulótól az „eredeti” ötlet(ek) artikulált ismertetését (visszacsatolás a kommunikációs fejlesztéshez), az ismertetett ötlet tesztelését és a tervezett megvalósítás módját, az esetleges zsákutcák elemzését.
A helyes folyamatok és módszerek rögzíthetők munkanaplókban is, de a projekt vezetőjének beszámolója is elfogadható, amennyiben a felvetett probléma csoportos megoldást igényel. A tervezésnél a projekt jellegét az adottságok, körülmények erősen befolyásolják. A vizuális nevelés projektjei tág lehetőséget biztosítanak a legtöbb tantárgy vizuális igényeinek befogadására, amely igények általában az eredeti ötlet szintjén jelentkeznek, ezért ezt a helyzetet célszerű lehetőségként elfogadni és a tantárgyi koncentráció, valamint az oktató-nevelő munka közös céljaként értelmezni.
Önismeret, önértékelés, önszabályozás
A vizuális nevelés gyakorlati feladatai minden alkalommal - a kitűzött céloktól függetlenül is - önértékelésre késztetik a tanulókat. Ez kialakíthatja az önismeretet, elindítója lehet az önszabályozás folyamatának. A motiváltság az érzelmi gazdagodás alapjául szolgálva segíti az empatikus képesség, az intuíció fejlesztését. A vizuális kultúra segít a belső igényesség, az önálló ízlés kialakításában, amely az önreflexiótól a céltudatos önszabályozásig ível. Ebben segít a saját és mások munkájának értékelvű elemzése és minőségének meghatározása. Képes felismerni a tevékenysége során keletkezett rossz és jó döntéseket, elemzi az okokat, a személyes preferenciákat vállalja.
Ajánlott művek, tantárgyi segédletek
A feladatok, modulok, projektek sokrétű és központilag elő nem írható (különösen a helyi tartalom miatt) szemléltetést tesznek lehetővé, amely során a hagyományos albumoknak, reprodukcióknak helyük lehet csakúgy, mint a diasoroknak, térképeknek, videó felvételeknek és az újabb termékeknek (CD). A szemléltetéskor helye van a tanár által készített felvételeknek, projekt jellegű összeállításoknak is. A korszerű, sokrétű szemléltetés elősegítője az Internet, valamint a megvásárolható digitális kiadványok (Tolnai Lexikon, Malonyai: A magyar nép művészete, KFKI-Képtár, Studiolo, stb.).
Tételesen ajánlott művek (amelyek az alapvizsgán, az emelt szintű érettségin és az esetleges felvételi elbeszélgetéseken, vizsgákon szóba kerülhetnek)a teljesség igénye nélkül:
Építészet: Stonehenge, Kheopsz piramis, Abu Szimbel, Karnak és Luxor templomai, Istar-kapu, zikkurat, prekolumbián építmények, Angkor, egyiptomi-, görög-, római oszloprendek, Akropolisz, Parthenon, Delphoi - körtemplom, színház, Colosseum, Pantheon, vízvezeték (Pont du Garde - Nimes), római diadalív, Traianus oszlopa, Misztérium-villa Pompeiből, Hagia Sophia székesegyház, dómok: Pisa, Worms és Speyer, templomok: Ják, Lébény, Zsámbék, Pécs, a visegrádi Salamon torony, gótikus dómok: Notre-Dame és Saint-Chapelle, Reims, Canterburry, Siena, Firenze, Milano, Mont Saint Michelle, Stephans Kirche, budai lakóházak, soproni ülőfülkék, várak és paloták: Palazzo Vecchio, Doge-palota, Ca d’Oro, Diósgyőr, Kőszeg, Nagyvázsony, Vajdahunyad, Visegrád, a római Szent Péter templom, Pitti palota, Borromini: San Carlo, Versailles-i kastély, a bécsi schönbrunni kastély, a Belvedere, a drezdai Zwinger, a szentpétervári Téli palota, a fertődi Eszterházy kastély, a keszthelyi Festetich kastély.
Szobrászat: willendorfi Vénusz, Kefren fáraó, Nofretete portréja, Írnok, Falusi bíró, Haldokló nőstényoroszlán, Lamassu, angkori Buddha, táncoló Síva, Knosszoszi kígyóistennő, Myron: Diszkoszvető, Polykleitosz: Dárdavivő, Praxitelész: Knidoszi Aphrodité, Ageszandrosz-Polüdorosz-Athenodorosz: Laokoón csoport, Miloi Vénusz, Ökölvívó, Birkózók, Szamothrakéi Niké, etruszk szarkofág, J. Caesar portréja, Marcus Aurélius lovasszobra, a jáki kapubéllet, Szent László-herma, Szlatvini madonna, Kolozsvári testvérek: Sárkányölő Szent György, Toporci madonna, T.Riemenschneider oltára, Donatello: Gattamelata, Ghiberti: Porta del paradiso, Michelangelo: Mózes, Dávid, Pieta, Verrochio: Colleoni, Bernini: Szent Teréz extázisa, Dávid, Falconet: I. Péter cár.
Festészet, díszítőfestés és muráliák: barlang festés: Altamira, Lasceaux, Fáraó vadászaton, Halastó, mázas tégla: asszír harcosok, kínai tusfestmény, antaiosz kratér, Exekiasz: feketealakos amfora, falfestmények: Pompei, Herculaneum, római katakombák, Ravenna: San Apollinare in Classe mozaikjai, M.S, mester passiója, a kassai Mária oltár, Giotto: assisi Szt Ferenc életéből vett jelenetek, Berry herceg hóráskönyvének lapjai, H.Bosch: Gyönyörök kertje, Eyck: Önarckép vörös turbánnal, P.Brueghel: Bábel tornya, Dürer önarcképei, H.Holbein: VIII. Henrik, Giovanni Bellini: Leonardo Loredan doge, Giorgione: Alvó Vénusz, Raffaello: Athéni iskola, Botticelli: Tavasz, Vénusz születése, Michelangelo: Sixtus kápolna freskói, Leonardo: Utolsó vacsora, Mona Lisa, Szent Anna harmadmagával, Mantegna: Krisztus siratása, Szent Sebestyén, Tiziano: Urbinoi Vénusz, Noli me tangere!, Caravaggio: Krisztus megkorbácsolása, Vermeer: A festőművészet, Greco: Szentháromság, Orgaz gróf temetése, Rembrandt: A lövészegylet kivonulása, Tulp doktor anatómiája, Önarckép Saskiával, Rubens: Leuküpposz lányainak elrablása, Amazonok harca, Medici Katalin, Velazquez: A vízárus, Breda átadása, Az udvarhölgyek, Chardin: A mosogató lány, Csendélet felfüggesztett pulykával, Watteau: kirándulás Chitera szigetére, Boucher: Szőke odaliszk.
Grafika: Leonardo: vázlatok az Anghiari csata c. képhez, Dürer: Az apokalipszis lovasai, Mária élete sorozat, Rézmetszet passió, Melancholia, Nagy gyeprészlet, A nyúl, H. Holbein: Haláltánc sorozat, H. Bal-dung Grien: Allegória, Rembrandt: Százforintos lap, W. Hogarth: Az aranyifjú útja.
Iparművészet, díszítőművészet: szelevényi agyagedény, őskori bronz fibula, csizma formájú ivóedény, bikafejes hárfa Urból, egyiptomi gyűrű, krétai serleg, római gemma, aquamanile, Limoges-i rekeszzománc, bayeux-i kárpit, miniatúrák és iniciálék, ereklye tartók, ivó kürtök, miseruhák, üvegablakok, credenzone, reneszánsz intarzia, Corvinák, Cellini: Sótartó, Dürer: Alma formájú kehely, a commode, a panneau, a francia gobelin, Versailles díszkútjai.
Összehasonlító elemzéshez, kitekintéshez példa jelleggel ajánlott:
Művészportrék - az önarckép: Dürer, Brueghel, Leonardo, Caravaggio, Rembrandt, Rubens, Chardin önportréi, Van Gogh: Önarckép mint japán szerzetes, Rippl: Önarckép, továbbá: Monet: Rouen-i katedrális, Vang Mien: Cseresznyevirág, Fényes A.: Mákoskalács, Rubljov: Szentháromság, Manet: Olimpia, Picasso: Női arckép Cranach nyomán, Klee: Mese, Gulácsy: Nakonxipán, Vasarely: Zebrák, Izsó Miklós: Táncoló paraszt, Székely: Egri nők, Malliol: A láncravert cselekvés, Boccioni: Lépő figura, Duchamp: A lépcsőn lejövő akt, a Bauhaus épülete Dessauban, Nervi: Római sportcsarnok, Berény R.: Gordonkázó, Borsos M.: Rügy, Breitling karóra, Barcsay: Szentendrei mozaik, Zichy: Madách-illusztrációk, Kass János: Madách illusztrációk és továbbiak, a helyi tartalmak szerint összeállított sorozatok.
További javaslatok, példa jelleggel az egyes modulokhoz, projektekhez (a tantárgyi koncentráció jegyében)
- LP, ill. CD: Hungaroton: Világlíra (Szappho, Theokritos, Ovidius, Vergilius, a Kürenbergi, Dzsjadéva, Villon, Shakespeare, Kavafisz, Po Csü Ji, stb.), Gregorian Chants, Vivaldi, Donizetti, Bach, Mozart, World Music: South America, Ravi Shankar, stb.,
- látogatás a Hopp Ferenc Kelet-ázsiai Múzeumban, a Szépművészeti Múzeumban (egyiptomi és görög anyag, középkori oltárok, reneszánsz és barokk kiállítás, grafikai gyűjtemény), a Magyar Nemzeti Galériában (gótikus oltárok, érme gyűjtemény), az Iparművészeti Múzeumban, a helyi múzeumokban és kiállító termekben,
- könyv, album: R. Graves: Mítoszok könyve, Auget: Kegyetlenség és civilizáció, P. Francastel: Művészet és társadalom, Gombrich: A művészet története, Gombrich: Művészet és illúzió, Ovidius: Metamorphoses, Domanovszky: Korok ruhái, Michelangelo szonettek, H. Mode: Nő az indiai művészetben, I. Siebert: Nő az ókori Keleten, B. Prus: A fáraó, Marosi: A románkor művészete, K. Follet: A katedrális, M. Druon: Elátkozott királyok, H. Szienkievic: Keresztes lovagok, Holbach: Szentek képtára, Huizinga: A középkor alkonya, Kós Károly: Erdély népi építészete, Kós K.: Varjúnemzetség, Kocsi-Csomor: Ko-rondi székely fazekasság, Kocsi-Csomor: Festett bútorok a Székelyföldön, Rácz: A finnugor népek művészete, Pogány F.: A szép emberi környezet, stb.
- film, videó: A fáraó, A gladiátor, Ben Hur, Harc Rómáért, A rózsa neve, Warlord, Szent Johanna, Hamlet, Andrej Rubljov, Napfivér, Holdnővér, Keresztesek, Jégmezők lovagja, Rómeó és Júlia, Rembrandt, Goya, stb. - részletek, snittek. A megnevezett filmek részletein kívül a tanári videó-gyűjtemények használata is ajánlott.
Az értékelési eljárások (ajánlás):
A hagyományos, motorikus alapokon szervezett feladatoknál a megszokott kritériumok figyelembe vételével történik a bírálat - az értékelés (ismeretek alkalmazása, eszközök megfelelő megválasztása és működtetése, kompozíció esztétikai tartalmai, önálló probléma megoldó attitűd stb.). Javasoljuk a tanulói munkák év végéig történő tanulónkénti gyűjtését (pl. mappákban), így az önellenőrzésen kívül a fenntartó és a szülő egyaránt bármikor információt kaphat, kérésére dokumentálható a tanulói fejlődés menete.
Az elméleti ismeretek megléte, fejlődése mérhető szerkesztett tesztlapokkal és írásbeli számonkérés útján is. A számítógépek használatával térgeometria, esszé, feleletválasztó, kiegészítő és sok más egyéb - akár műalkotásokkal illusztrált teszt is alkalmazható (az értékelés után a tesztek szintén a gyűjtőmappába kerülhetnek). A tantestületi konszenzus alapján megállapított ponthatárok átvételét javasoljuk, ami általában 51%-os pontérték az elégséges szinthez.
A modulok, projektek, jellegük szerint csoportmunkára is lehetőséget adhatnak, ez esetben a csoport tagjai azonos érdemjegyet kaphatnak. A tanév során célszerű az elméleti tudásszint mérését periodikusan és változatos módszerekkel elvégezni. (A tanulók is igénylik a beszámoltatást, tudásuk ellenőrzését - fordítsunk gondot a változatossággal is motivált mérésnek, tudatosítsuk magunk és tanulóink felé a kulcskompetenciák kialakításának helyzetét - állapítsuk meg ez alapján további teendőinket.)
A továbbhaladás feltételei:
A tanév során előtérbe került vizuális nyelvi alapelemek ismerete, azok célirányos megválasztása és alkalmazása. A tanult ábrázolási módok (sík, tér) helyes alkalmazása.
A színelméleti alapok alkalmazása a színdinamikai tervezésekkor.
A térkitöltés esztétikus megválasztása, a kompozíciós ismeretek készség szintű alkalmazása.
Összefüggések és folyamatok elemzése és megjelenítése az ábrázoló feladatok, valamint a projekt feladatok során.
A képzőművészeti technikák felismerése a bemutatott illusztrációkon. A nagy művészettörténeti korszakok sorrendiségének ismerete, beleértve a kiemelkedő alkotókat és főbb műveiket. A tanuló legyen jártas a tanult és alkalmazott művészeti technikákban. Legyen képes a köznapi vizuális kifejezésmódok (grafikonok, térképek, piktogramok) értelmezésére, használatára.
10. évfolyam
Időkeret: 37 óra/év (1 óra/hét)
Megismerő-, befogadóképességek
Közvetlen tapasztalás útján szerzett élmények feldolgozásának képessége - motoros készségek
Az építészeti és természeti térélmények megfogalmazása a tanult ábrázolási módokon, illetve a választás verbális indokolásának képessége, amely terv és munkanapló készítésével kiegészülhet. A térélmény lehet belső- és külső térre koncentrált, a helyi adottságok szerint. A manuális készségek fejlesztése mellett a térábrázolási konvenciók elmélyítése is indokolt. A műalkotások célirányos megválasztásával a korstílusok rendszerében is segíthetjük az eligazodást.
Vizuális eszközökkel a tapasztalatok kialakulását elindítjuk, motoros tevékenységekkel erősítjük. A makett mellett a montázs technika segítségével az ember és a tér (épített és természeti) történeti viszonyainak áttekintésének eszközeként a nagyobb összefüggések, koncepciók ismertetése is megtörténik - városépítési hagyományok (pl. sumér, gótikus, kínai, arab, barokk, klasszicista, modern amerikai és európai stb.), elképzelések (Leonardo, Filarete, stb.). A megismerő folyamat kiterjedhet a helyi tartalmakra is. A műalkotások elemzése a projektek és a modulok része, az élmények kiváltója. A motiváció keretében a motoros tevékenységek bevezetője is lehet a nevelési célokhoz kapcsolódó művek elemzése. A készségfejlesztés során új technikák bevezetése is megtörténik. A fotográfia megkerülhetetlen eszköz, a technikai alapjai mellett műfaji fejlődését is bemutatva kezdeményezzük dokumentatív és alkotó célú alkalmazását. Az egyéni érzékenység, motiváltság, családi és intézményi háttér eltérő volta miatt egységes követelmények itt nem állíthatók. Ugyanakkor a tanári vezetés, a felkészültség és a probléma kezelő képesség eredményt hozhat. A technikai alapú képkészítés kitekintést enged a grafikai kultúra hagyományosnak nevezett módjai és a mai sokszorosító eljárások világába. Önálló feldolgozásra, otthoni gyűjtőmunkára és grafikai továbbgondolásra a képi világ szegmensei közül a futtatott projektekhez kapcsolható tervezői tevékenység fontos terület. Ennek során a műelemző képesség erősíthető - a számítógépes (Corel, Photoshop stb.) rajzok új világot nyitnak meg a műelemzés gyakorlatában, továbbá a tervező folyamatba nagyobb eredményességgel alkalmazható a tipográfiai elképzelések variábilis bemutatására. Az elektronikus képalkotásban egyre nagyobb mértékben jelentkezik a saját munkák feldolgozásának igénye (helyi események, ünnepek, utazások képei). Egyes számítógépes eszközök, illetve kiegészítők (rajzoló programok, scanner, nyomtatók, web kamera stb.) már most is sok tanuló otthonában használati tárgyként értelmezettek. A kollégiumok és az iskolák segítsék azokat a tanulókat, akiknél ez még nem meglévő feltétel.
Ismeretszerzési képességek - tanulási készségek - térbeli tájékozódás
A spontán vizuális hatásoknak jobban kitett korosztály szelekciós képességének fejlesztése, a kritikai érzék stabil értékrenden alapulva a személyiség fejlődésének fontos momentuma. A műalkotások bemutatásával, elemzésével közelebb jutunk e célhoz. A képzőművészeti minták döntően a kronológiai rendszer alapos ismeretén és az egyes témákhoz kapcsolhatóan jelennek meg tematikus célzattal. Az alapvizsga követelményrendszerét teljesítő módon biztosítani szükséges a vizsgára és a továbbhaladásra való esélyt is. A műelemzések során elősegíthetjük a térben és időben való tájékozást, rámutathatunk a párhuzamokra, kiemelhetjük a nagy művészeti trendekben is felfedezhető spiralitást. (pl. antik kultúrák - reneszánsz - klasszicizáló törekvések, vagy expresszív hatásokra építő kompozíciók: Greco, Rubens, Van Gogh, Kokoschka, Munch és mások.)
A kiemelkedő művészek és főműveik bemutatásakor térjünk ki a kifejezőeszközök felismerésére is, keressünk kapcsolatot az európai és a távoli kultúrák között. Összefüggések az alapvető humán tartalmakban, eltérések a kifejezési eszközökben egyaránt kimutathatóak. A kultúrtörténeti összefüggések tárgyalása nem nélkülözheti a globális szemlélet kialakítását. A térbeli tájékozódás kiterjed a földrajzi távolságok csökkenésével (pl. amerikai kontinens) és a gazdasági-technikai fejlődéssel leírható új területekre, a későbbi központokra. Az Európát érintő hatások közül érdemes a klasszicista célrendszerből kiemelni az akadémia és a múzeum műtárgy gyűjtés eszmeiségét, hatását a mai környezet és műemlékvédelemre. A helyi tartalmak tantervbe építésének itt nagy szerepe lehet. Eszköze a témakutatás, önálló és dokumentált feldolgozással, igénybe véve a hagyományos lehetőségeket (könyvtár, gyűjtemények, műterem látogatás) és a mai eszközrendszert (számítógép, hang és képfelvételek), részeként a párhuzamkeresésnek más művészeti ágakkal: zene, tánc, irodalom, dráma.
A modulok felépítésekor ügyeljünk az általánosan elfogadott szakkifejezések (építészeti, festészeti, grafikai, tipográfiai, fotográfiai) helyes alkalmazására és tudatos használatára a tanulói beszámolókban. Az oktatási folyamatokban és a beszámoláskor alkalmazhatók a vizuális kommunikáció eszköztárából mindazok az elemek, amelyek az elmélyítést támogatják, illetve segíthetik a feladatlapok, tanulói írásos összefoglalók esztétikus, korszerű megjelenését. A folyamat végére jussunk el a nem ábrázoló képzőművészeti törekvések elemzéséig, az új művészeti központok (Bauhaus, Chicago - New Bauhaus) ismeretéig, valamint alakítsunk ki érdeklődést a kortárs hazai művészetek irányában (organikus építészet, poszt modern, szentendrei iskola stb.) A tárgy- és környezetkultúra műveltségtartalmainak az ipari forradalomtól napjainkig való felismertetése minden szakaszban lehetséges, illetve a párhuzamok és a spiralitás itt is kimutatható - elemzéssel igazolható. (A kosztümtörténet e téren eszköze lehet az áttekintő ismétlésnek, a ciklikus fejlődésnek, az adott társadalmak és az ember viszonyának felismerésében. Következésképp a korstílusok rendjének, az időben és térben való tájékozódásnak, a több szálon összekapcsolódó ismeretek rendszerbe állásának elősegítője.)
Kommunikációs képességek
A technikai képalkotó médiumok egyszerűbb és összetettebb (alkalmazói szintű) megismerése mellett gyakorlati feladatokkal adjunk lehetőséget az egyéni képességek kibontakozására. Célszerű feldolgozni a tömegkommunikációs formákat, azokat történetiségükben is bemutatjuk (pl. Goya, Daumier, H. T. Lautrec, Mucha stb.). A fotóműfajok megismerésekor az objektivitás és a szubjektív képalkotás kérdése előtérbe helyezendő. A látás-láttatás folyamatának eszközrendszerét is megismerjük, felismerjük - értékrendbe állítjuk. A képi kommunikációs eszközök és a szövegek egymásra hatásának vizsgálatával a köznapi vizuális kommunikáció eszközeit és céljait kutatjuk. A helyi tartalmak itt is megjelenhetnek (rendezvény - plakát, meghívó), önálló és csoportos feladatként adhatók és mérhetők. Ugyanakkor fel kell ismernünk a technikában rejlő lehetőségek mellett korlátjainkat is. (A képi- és szövegfoltokkal tervezett kommunikációs célú lapok a hagyományos rajzi eszközökkel egy tanórán nem készülnek el, a számítógépes tervezés csak kiscsoportos keretek között segíthető hatékonyan.) Tantestületi konszenzussal a projekt rendszerben, vagy kurzusokban célszerű gondolkodni.
Kreativitás
Alkotóképességek
A különböző esztétikai minőségek tudatos alkalmazása történhet képi és plasztikai megjelenítésben. Ennek a törekvésnek a montázstechnika, a fotó és a számítógépes képfeldolgozás jó eszköze lehet, de a hagyományos képzőművészeti technikák is szerepet kaphatnak a gesztusok, vagy kifejezési célok megjelenítésére (tusöntés, all over alkotás, plasztikai felületek - formák, rusztikus és finom faktúrák stb.). A kompozíciós ismeretek, a technikai próbák és a színelméleti alapok talaján kijelölhetünk emocionális elemeket, amelyek kifejezését önálló alkotóképesség függvényében képi, vagy plasztikai megoldásban kérjük. A síkban és a térben való megoldás egyaránt értékes lehet, az eltérő diszpozíciók miatt a tanulói választás kívánatos. A mérés e területen az elvárható tanári objektivitás mellett nagyfokú empátiát is feltételez. Az értékelés legyen figyelemmel a tanulói személyiségjegyek megjelenésére a munkákban, járjon orientációs hatással is (záróvizsga, pályaorientáció).
Problémamegoldó képesség
Az ipari formatervezés a mindennapok részeként tárgykultúránk legáltalánosabb részévé vált, ezért elemző feldolgozása indokolt. A módszer a gyűjtőmunkán alapuló bemutatás és elemző ankét is lehet, de a modulokhoz kapcsolódó tervező - modellező tevékenység is ajánlott. Érdemes összehasonlító módszert választani, korokon és területeken átívelő példák elemzésével. (pl. a szék, az íróeszköz, a kalap, stb.) Hasonlóan fontos a megismerésen túl az önálló alkotóképesség felszínre kerülése is, amit olyan feladattal indukálhatunk, amelyben a pontosan körülírt célt nem a szokványos anyagokkal, eszközökkel közelítjük meg, hozunk létre új produktumot. Jó, ha a tanulói irányultságnak is teret engedve szabadon megválasztható tervezést is támogatunk (pl. hangszer, ruházati darabok, járművek, cd borítók stb.). A folyamat célszerűen az eredeti gondolat megfogalmazásával, kritikájával és a végrehajtás megtervezésével kísért, nem kis teret adva a kommunikációs attitűdnek. A projekt rendszerű lebonyolítás a dokumentálásnak, az elemzésnek és az értékelésnek lehetőséget biztosít. Helyi tartalmak feldolgozásához kurzusokban is lehet gondolkodni, erősíthetjük a kooperációs képességeket.
Önismeret, önértékelés, önszabályozás
A személyiségfejlesztő hatású feladatok a továbbhaladás lehetséges útjait a tanuló számára elérhető közelségbe hozzák. A személyes preferenciák megléte, azok felismerése segítheti a döntések meghozatalát. Az önértékelés a vonzónak ítélt sémák elfogadásával párosul, egyben a környezet felé is sugároz egyfajta képet. Az önreflexió fejlesztése összetett feladat, ebben az életkori szakaszban korántsem várhatunk el döntő eredményt, legfeljebb segítői lehetünk a pozitív folyamatoknak.
Segítsük a fejlett elemző készség kialakulását, hogy az önértékeléssel és mások eredményeinek korrekt elemzésével érvényes megállapításokra juthasson a tanuló. E terület fejlesztésével az alapműveltségi vizsga, a továbbhaladás és a pályaorientáció kérdésének eldöntéséhez is támpontokat adunk.
Ajánlott művek, tantárgyi segédletek
A feladatok, modulok, projektek sokrétűek (különösen a helyi tartalom miatt) különféle szemléltetést tesznek lehetővé: hagyományos albumok, reprodukciók, diasorok, térképek, videó felvételek és az újabb termékek (CD, DVD). A szemléltetéskor kiemelt helye van a tanár által készített felvételeknek, projekt jellegű összeállításoknak, de befogadható a tanulói szemléltető eszköz is (pl. internetről letöltött képzőművészeti anyag). A korszerű, sokrétű szemléltetés elősegítője az Internet, valamint a megvásárolható digitális kiadványok projektorral, vagy DVD-játszóval vetítése (Tolnai Lexikon, Malonyai: A magyar nép művészete, A nagybányai festők, KFKI-Képtár, Studiolo, stb.)
Tételesen ajánlott művek (amelyek az alapvizsgán, az emelt szintű érettségin és az esetleges felvételi elbeszélgetéseken, vizsgákon szóba kerülhetnek)a teljesség igénye nélkül:
Építészet: Vignon: Madelein-templom (Párizs), Soufflot: Pantheon (Párizs), Pollack: a Nemzeti Múzeum (Budapest), Barry: Parlament (London), Lechner: Postatakarékpénztár épülete, W. Gropius: A Bauhaus épülete, Le Courbusier: Villa Savoye, Ronchamp-i kápolna, F. L. Wright: Vízesés-ház.
Szobrászat: Canova: Mária Krisztína síremléke, Ferenczy: Pásztorlányka, Kölcsey, Izsó M.: Táncoló paraszt, Rude: a párizsi diadalív plasztikái, C. Meunier: Kikötői munkás, Degas: A kis táncosnő, Rodin: A Calais-i polgárok, A gondolkodó, Malliol: Torzó, Pátzay: Kenyérszegő, H. Arp: Ptolemaiosz, Brancusi: A madár, H. Matisse: Ülő akt, Boccioni: Lépő figura, Tatlin: A III. Internacionálé emlékműve, Giacometti: Száron ülő fej, H. Moore: Király és királynő, Calder: Mobil, Hanson: Nő bevásárlókocsival, Borsos Miklós: A rügy.
Festészet, grafika: Delacroix: A Szabadság vezeti a népet, Villámlástól megrettent ló, Wagner: Dugovics Titusz, Goya: A köszörűs, Ha az értelem szunnyad, David: Marat halála, Markó K.: Visegrád, Friedrich: Kréta sziklák, Corot: Emlék, Courbet: Allegória, Munkácsy: Honfoglalás, Tépéscsinálók, Ecce Homo, Szinyei Merse Pál: Majális, Rjepin: Hajóvontatók a Volgán, Daumier: Mosónő, Degas: Abszint, Cézanne: Kártyázók, Gauguin: Never more, Önarckép sárga Krisztussal, Van Gogh: V. G. szobája Arles-ban, Éjszakai kávéház, Kalapos önarckép, Napraforgók, E. Manet: Reggeli a szabadban, Olympia, A Follies-Bergére bárja, C. Monet: Napfelkelte, A roueni székesegyház- sorozat, Tavirózsák, Pissarro: Vörös tetők, Renoir: A hinta, Seurat: Grand Jatte, H. T. Lautrec: Aristide Bruant, H. Matisse: Portré, E. Munch: A sikoly, H. Arp: Végtelen amfora, Picasso: Guernica, Avignoni kisasszonyok, Dali: A polgárháború előérzete, Mae West arcképe..., Malevics: Fekete négyzet fehér alapon, Derkovits Gy.: Dózsa sorozat, Kandinszkij: Absztrakt akvarell, Klee: Szindbád, Mondrian: Fák - sorozat, Broadway boogie-woogie, Pollock: Levendula köd, Warhol: Marilyn, Chagall: Én és a falu, E.Nolde: Próféta, Vasarely: Vonal, Bracque: Gitáros, Léger: Kompozíció, Kondor Béla: Darázskirály, Kassák L.: A Ma címlapja.
Iparművészet, tárgykultúra: tájkert, empire-szék, Róth Miksa üvegablakai, Tiffany - díszüveg, Lalicque- ékszer, Thonet-székek, Ford T modell, Sony walkman.
Összehasonlító elemzéshez, kitekintéshez példa jelleggel ajánlott tematika:
A Malonyay lexikonokból készült CD a magyarországi historizmus tárgyalásakor hasznosítható háttéranyagként, különösen a népi építészeti emlékekről készült akvarellek.
A kritikai realizmus az impresszionistákat is megérinti (pl. Degas, Lautrec, Rodin.)
A szürrealizmus bevezethető a vallási misztikum bemutatásával is, egészen a gótikáig visszanyúlhatunk kultúrtörténetünkben - de kereshetünk párhuzamokat az ókori civilizációknál (pl. asszír démonok, szörnyek), és a más földrészek kultúráiban is (tollas kígyó).
Érdekes lehet a profán tartalmak szürreális feldolgozásának kutatása is (Arcimboldo - Dali). Szempont lehet a művész társadalmi helyzetének áttekintése is: kiemelt szerep - Leonardo, Bernini, Velazquez (uralkodó körök kedvence), megbecsült polgár - Dürer, Rembrandt, Hals, David (jól-rosszul megfizetik munkáit), deviáns alkat, csodabogár - H. T. Lautrec, Van Gogh, Gauguin, Cézanne (művészetüket az utókor értékeli).
További javaslatok, példa jelleggel az egyes modulokhoz, projektekhez (a tantárgyi koncentráció jegyében)
- Könyvek, albumok: P. Chaunu: A klasszikus Európa, Lyka: Kis könyv a művészetről, Budapest anno, Zádor: Klasszicizmus és romantika, Hajnóczi: Andrea Palladio, H. Read: A modern festészet, A modern szobrászat, Corvina: A modern festészet lexikona, Koós J.: Style, Bakonyi T.: Magyar Ede, Németh: A historizmustól a szecesszióig, Szabadi: A magyar szecesszió története, Marosi: Magyar falusi templomok, Barcsay: Művészeti anatómia, H. Vilenski: A modern francia festészet, Gondolat: A konstruktivizmus, A Bauhaus, A modernizmus, Harmincöt év- harmincöt művész, Kassák: Izmusok története, Kassák-Moholy: Új művészetek könyve, Arnheim: A vizuális élmény, Kepes Gy.: A látás nyelve, Gregory: Az értelmes szem, Léger: A festő szeme, Szentkirályi: Az építészet világtörténete. Életrajzi regények: Goya, Renoir, Seurat, Cézanne, Gauguin, Van Gogh, Degas, Munkácsy, Modigliani, korrajzhoz: Jókai: Egy magyar nábob, Krúdy: Utazás a vörös postakocsin, Maupassant novellák, Hugo: Nyomorultak,
- CD, lemez, kazetta: Hungaroton: Világlíra CD (Goethe, Mörike, Lenau, Poe, Arany, Petőfi, Hugo, Keats, Babits, Kosztolányi, Apollinaire, Ady, József A., Kassák, Radnóti, Rimbaud...), Latinovits: Ady, Kállay F.: Esti sugárkoszorú, Verdi: Aida, Schubert, Smetana, Chopin, Orff: Carmina Burana, Debussy: A tenger, Egy faun délutánja, Ravell: Bolero, Schönberg: Holdbéli Pierrot, Kodály: Galántai táncok, Bartók: Kékszakállú herceg vára, jazz: Duke Ellington, Glenn Miller, Count Basie, Scott Joplin, Beatles (Sárga tengeralattjáró - neo szecesszió) stb.,
- film, videó: A nap szerelmese (Van Gogh), Moulin Rouge (H. T. Lautrec), Poirot (részlet), Vasarely portréfilm, Hair, Televideo: Műhelytitkok, Kárpáti Zoltán (részlet - pesti árvíz),
- látogatások: Szépművészeti Múzeum (XIX-XX. századi anyag), Magyar Nemzeti Galéria, Iparművészeti Múzeum, Bajor Gizi Múzeum, Közlekedési Múzeum, helyi kiállítások, esetleg műtermek.
Az értékelési eljárások (ajánlás):
Az előző évi gyakorlat szerint történik a motorikus feladatok értékelése (dokumentálható a tanulói fejlődés menete). Az elméleti ismeretek fejlődése mérhető szerkesztett tesztlapokkal és írásbeli számonkérés útján is, hasonlóan előző évihez, de az esetleges vizsgaszándék felmérése indokolt.
A modulok, projektek, jellegüktől függően lehetőséget adhatnak a csoportmunkára is - ez esetben a csoport tagjai azonos érdemjegyet kaphatnak. A tanév során célszerű a gyakorlati feladatokat folyamatosan értékelni, jelezni, hogy a tanuló a vizuális nyelvi alapelemeket helyesen alkalmazza-e. Az elméleti tudásszint mérését periodikusan és változatos módszerekkel elvégezni.
A továbbhaladás feltételei:
A vizuális nyelvi alapelemek ismerete, azok helyes alkalmazása. A tanult ábrázolási módok önálló alkalmazása.
A színelméleti alapok alkalmazása az önálló grafikai lapok tervezésekor, a nonfiguratív festői feladatok megoldásánál.
A kompozíciós ismeretek készség szintű alkalmazása a téri és a síkban való problémamegoldások esetében.
Összefüggések és folyamatok elemzése és megjelenítése az ábrázoló feladatok, valamint a projekt feladatok során.
A képzőművészeti technikák felismerése a bemutatott illusztrációkon, a technikák ismerete.
A nagy művészettörténeti korszakok sorrendiségének ismerete, beleértve a kiemelkedő alkotókat és főbb műveiket.
A tanuló legyen jártas a tanult és alkalmazott művészeti technikákban. Legyen képes a köznapi vizuális kifejezésmódok (grafikonok, térképek, piktogramok) értelmezésére, használatára, illetve szerkeszteni is tudja azokat a hagyományos eszközökkel és a számítógép segítségével. Készítsen prezentációs anyagot megadott témákban gyűjtött, vagy kapott képanyagból, találja meg a kép és a szöveg összhangját.
Mozgóképkultúra és médiaismeret
12. évfolyam
TANTERV
A gimnáziumi 9-12. évfolyam Vizuális kultúra, valamint a Mozgóképkultúra és médiaismeret tantárgyakhoz
Ajánlott időkeret:
- Vizuális kultúra a 9-10. évfolyamon évente 37 óra,
- Mozgóképkultúra és médiaismeret a 12. évfolyamon 37 óra
- az időkeret a szabad sáv terhére fakultáció és felkészítés (érettségi, felvételi) céljából bővíthető, projekthetekre, modulokra, kurzusokra és tanulmányi kirándulásokra is fordítható az iskolák elfogadott és közmegegyezésen alapuló helyi tantervei szerint.
Tantárgyi Célok és feladatok
A tantárgy a mozgóképi szövegértés kialakítását, annak fejlesztését a technikai képi világba való bevezetéssel alapozza meg. Ezzel az önálló tájékozódáshoz, világképének tudatos formálásához kap segítséget a tanuló. Az audiovizuális írás-olvasás alapján a kritikai médiatudatosság kialakítását célozzuk, amely során értelmet nyer a média társadalomban elfoglalt szerepe, értelmezzük a média működését.
A médianevelést, mint képesség- és személyiségfejlesztő eszközrendszert értelmezzük, amely segítségével az állampolgárok - jelenleg tanulók - az információrobbanás és a modern piacgazdaság korában adekvát módon tudjanak választani a lehetőségek közül, tájékozódjanak, legyenek képesek eligazodni a körülvevő világban. A mozgóképkultúra és médiaismeret oktatása során a tanulók felkészültséget szereznek a különböző médiaszövegekkel kapcsolatban az önálló és kritikus attitűd kialakítására. Olyan módszereket sajátítanak el, amelyek segítségével nyitott szemlélettel használják a hagyományos és az új médiumokat. Mivel a média erősen befolyásolja világképünket és vetekszik a hagyományos szocializáció fő tényezőinek (család, iskola) hatásaival, meg kell ismernünk a tömegkommunikációs rendszerek működését, az alkalmazási területeket és technológiákat.
A tantárgy a demokratikus elvek elfogadásának nevelőeszköze, amely eszközrendszerben az értékek megbecsülését, a másság elfogadását, a kritikai gondolkodáson alapuló választás képességét fejlesztjük. A tantárgy specialitása komplex hatások vizsgálata, hiszen az adott médiaszövegek egyidejűleg tartalmaznak a gazdasági elemektől a lélektani motívumokig igen sokféle alkotórészt. Ebből kiindulva a bevezető stúdiumok művelődéstörténeti (technikatörténeti) és esztétikai ismereteket is tartalmaznak.
Fejlesztési feladatok, Követelmények
A technikai, társadalmi, kulturális fejlődés legfontosabb állomásainak megismerése, az audiovizuális kommunikációs nyelv megértése. Az e nyelven kódolt üzenetek felismerése, elfogadása, avagy elzárkózás az üzenettől.
Attitűd vállalás képessége a tartalmak elemző értékelése útján. Az alkalmazható és az alkalmazott módszerek vizsgálatának képessége (cél, hatékonyság, etikusság, stb.). A médium választás, fogyasztási szokások célirányos, kritikus megválogatása.
Időkeret: 37 óra/év (1 óra/hét)
Megismerő és befogadóképességek
Közvetlen tapasztalás útján szerzett élmények feldolgozásának képessége
A mozgóképkultúra aktuális eseményeivel összefüggő dokumentumok gyűjtése és feldolgozása az önálló ismeretszerzés, mint motiváló tényező, jelzi számunkra az irányultságot, amely alapján további tevékenységi formák szervezhetők (pl. filmmúzeum). A médiaszövegek tanulmányozása megadott és választott szempontok alapján történik, az összehasonlítás értékelésével történik. A médiumok szerepének vizsgálata a családi környezetben, médiafogyasztási szokások elemző feldolgozása, prezentálása. Kooperációs módon kisebb közösség (osztály, kollégiumi szoba) vizsgálata is elképzelhető. Az egy napra eső képi műsorszórás műfaji és a műsorok funkciója szerinti vizsgálata is ajánlott.
Ismeretszerző képességek - tanulási képességek - térbeli tájékozódás
A technikai kép (film) létrejöttének körülményei. A fotografikus képalkotás módjai, eszközei - mozgásábrázolás, a képek távközlése. A világkép globalizációja, illetve annak gyorsulása az újabb eszközök hatására. A mozgóképek hordozói: film, elektronikus és digitális alapok, valamint a közvetítésüket végző eszközök: mozi, televízió, internet megismerése.
A fejlődés kimunkálta a különböző mozgóképen belüli műfajokat és műsortípusokat. A mozgókép kultúra eddigi fejlődése is eredményezett olyan produkciókat, amelyek az emberiség kultúrkincseihez tartoznak. Imponáló az a technikai ugrás, amely a laterna magicától napjainkig történt. A film, mint első általánosan elterjedt mozgóképhordozó speciális nyelvvel rendelkezik. E nyelv elemeinek megismerése vezet a műfaj értő elfogadásához, vagyis bemutatjuk az alapfogalmakat: képkivágások, kamera mozgások, különleges effektusok (képi, hang), trükkök, montázsok, képnyelv, filmidő, színészvezetés, forgatókönyv, dramaturgia stb. A film mint a PR alapvető és hatékony eszköze, az alkotó befogadás oksága.
Kommunikáció és szövegértés
Az audiovizuális nyelv árnyaltabbá válása a némafilmtől az internetig. A társadalmi használat változásai a mozi és a televíziózás különbsége miatt. A hálózati kommunikáció kérdései, intézményrendszerek változásai, a tömegkultúra terjedése miatt.
Egyszerűbb szövegalkotási kódok felismerése - mozgóképolvasás (pl. Chaplin) és a szövegalkotó kódok alkalmazása - mozgóképírás, mely során az egyéni és a csoportos tevékenység projektként valósulhat meg.
A tagolt, összetettebb mozgóképi szöveg értése, elemzése (pl. Huszárik: Szindbád).
Értelmezés, elemzés, tolerancia
A mozgóképi szövegkörnyezetben megfigyelt emberi kommunkiáció (pl. Kósa: Tízezer nap - jelenet) értelmezése, a jelentéstartalom megvitatása csoportban, majd egyéni elemzések készítése - esszé.
A sztereotípiák és a konvenciók felismerése az illusztrációkon.
A megértés folyamata, szintjei és összetevőinek vizsgálata az asszociatív-intellektuális képkapcsolatok befogadásának érdekében. A képi hatást támogató hangok megfigyelése, elemzése (pl. Pályamunkások c. rövidfilm).
Kritikai gondolkodás, problémaérzékenység
A mozgóképi szövegek értelmezése alapján feltevések, állítások megfogalmazása a szöveg keletkezésének hátteréről, a szerző (intézmény) szándékairól.
Érvek és ellenérvek gyűjtése, ütköztetése.
A kultúra autonómiája és sokfélesége napjaink gyakorlatában. A problémaérzékenység mérése különböző szemelvények útján (burleszk, neorealista film, avantgárd film, melodráma, stb.)
Önismeret, kooperativitás, tolerancia, kreativitás
Saját médiafogyasztási szokások megfigyelése, tudatos korrekciója - műsorterv összeállítása. Kreatív médiamunka - részvétel valóságos, vagy imitált nyilvános vitahelyzetben. Választott társ portréjának elkészítése (amennyiben van rá lehetőség), vagy forgatókönyv terve.
Ajánlott művek, tantárgyi segédletek:
- Kiadványok, könyvek: Féjja: Tizenöt filmlecke, Nemeskürty: A filmművészet nagykorúsága, Bíró Y.: A film formanyelve, napilapok, magazinok, műsorújságok.
- videó kazetták, filmek: Andalúziai kutya, A diktátor, Aranypolgár, Ben Hur, Cleopatra, Ének az esőben, Kallódó emberek, Aki szelet vet, A halál ötven órája, Mindhalálig zene, A 22-es csapdája, Egy asszony meg a lánya, A vörös sivatag, Országúton, Ballada a katonáról, Ítélet Nürnbergben, A négyszáz csapás, A burzsoázia diszkrét bája, Egy csepp méz, Meseautó, Körhinta, Hannibál tanár úr, Aranysárkány, Szegénylegények, Sirokkó, Húsz óra, Ménesgazda, Szerelem, Fábián Bálint találkozása Istennel, Szindbád, Mefisztó, Sose halunk meg.
(A felsorolás hosszan folytatható, a fenti filmek részleteikben is lehetőséget adnak a fejlesztési célokban megfogalmazott kérdéskörök illusztrálására.)
Az értékelési eljárások (ajánlás):
A folyamatos és a periodikus értékelésre egyaránt lehetőséget biztosítunk. A munkanaplók és az ankétok az időnkénti mérést, az egyéni mérést a témakörökhöz kötött feladatok szolgálják. (pl. forgatókönyv terv, technikai ismereteket ellenőrző teszt, esszék.)
A tantárgy a kommunikatív tanulók előnyét feltételezi, ezért ügyeljünk az arányos szerepeltetésre, lehetőségekhez jutásra is. A vitakultúra fejlődése nem jár feltétlenül jegyekben kifejezhető tartalmakkal.
A továbbhaladás feltételei:
A tanuló legyen képes a XX. sz.-i művelődéstörténetben kijelölni a mozgókép- és média helyét, különös tekintettel a szerepköri változásokra.
Értse és tudja a tömegkultúra sajátos jegyeit, legyen képes a magas kultúra és a kommersz elkülönítésére, a tudatos választásra is.
A megismert művekről, műsorokról véleményét tudja kifejteni szóban és írásban egyaránt.
Vegye ki részét a team - munkákból, mutasson érdeklődést valamely részterület irányába, képességeit, hajlamait kamatoztassa a feladat érdekében. Legyenek alapvető ismeretei az audiovizuális tömegkommunikációról, a távközlési rendszerekről, a médianyilvánosság működéséről.
Informatika
9-12. évfolyam
Bevezető
1994-ben a NAT-tal tíz műveltségi terület között újként jelent meg az informatika. A NAT felülvizsgálatával megszületett NAT 2003 minden korábbi felosztásnál kedvezőbb óraszámokat javasolt az informatika oktatására. Az alábbi táblázat az egyes verziók szerinti óraszámokat mutatja be.
Tervezettípus	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	9.	10.	11.	12.	
NAT ’94					1		1	1	2	2			
Kerettanterv					0,5		1	1	2				
NAT 2003 	0,5	0,5	0,5	0,5	1	1	1,5	1	2	1,5	1,5	2	
A fenti táblázat utolsó sora szerinti óraszám a 2004/2005-ös tanévtől felmenő rendszerben kerül bevezetésre.
A kétszintű érettségi nyomására viszont várható az, hogy a 9-12. évfolyamon, ha nem is általánosan, de megjelennek már 2005-re a megadott óraszámok a 11. és 12. évfolyamon is.
Az informatika tantárgy igyekszik tartalmilag korszerű, a technikai fejlődéssel lépést tartó, szinte naponta változó ismereteket nyújtani, azokat a mindennapi életben alkalmazható formában oktatni. A tananyag logikai elrendezése ennek megfelelően a használati szinttől a belső működés megértése felé, a passzív befogadótól az aktív irányítóig viszi a diákokat.
A fő cél az információs társadalomban otthonosan mozgó, az információt munkája során felhasználni és létrehozni tudó ember képzése.
A céljaink eléréséhez különösen fontos, hogy a tanulók folyamatos sikerélményben részesüljenek az informatika tanulása során, különben az élet más területein nem fogják alkalmazni a megszerzett kompetenciáikat, szinte áttörhetetlen idegenkedés alakulhat ki a modern információs eszközökkel szemben. A következőkben ismertetett tanmenettervek a Mozaik Kiadó által kiadott Informatika tankönyvcsalád tagjaira és az interaktív oktató CD-kre építenek. E kiadványok együtt komplexen lefedik az Informatika oktatását. A tanár munkáját módszertani útmutatók, kézikönyvek, tanári és tanulói segédletek támogatják. Ezek egy része viszont nem papíralapú kiadvány, hanem webanyag. Ez a megjelenés rugalmasabb alakíthatóságot, könnyen módosíthatóságot, bővíthetőséget enged.
A tanterv alkalmazásának feltételei
Készülhet bármilyen jó tanterv, hozzá mindenféle tankönyv és segédanyag, az alkalmazhatóságnak személyi és tárgyi feltételei vannak. Ezeket tudatos fejlesztéssel az új NAT bevezetésig ki kell alakítani, amely mind fenntartói, mind intézményi erőfeszítéseket igényel, anyagi és személyi vonatkozásban is.
Különösen nagy gond lehet a tárgy alsó tagozaton való megjelenése. Jelenleg kevés az informatikában jártas, szakképzett tanító és a rendelkezésre álló géppark is igen vegyes. Ahol már modernebb multimédiás géppark van, ott azonnal segítséget nyújthat az öntanító játékos oktató CD, ami nem igényel szaktanárt.
Személyi feltételek
Informatika vagy számítástechnika szakos főiskolai vagy egyetemi végzettségű tanító vagy tanár, illetve könyvtáros vagy könyvtáros informatikai szakos főiskolai vagy egyetemi végzettségű tanár oktathatja a tárgyat. Az átmeneti időben - képesítés nélkül - a számítástechnikát felvállalhatja a technika vagy a matematika szakos, a könyvtárhasználat oktatását a magyar szakos segítheti.
A szaktanárok megszerzett képesítése inkább jogosítvány jellegű: folyamatos továbbképzés nélkül hosszú távon nem elegendő. Ugyan az informatika tantárgy tartalmában 95%-ban nem változik, de az eszközök és a lehetőségek fejlődése abban az 5%-ban rohamos, amely ezek elérését teszi lehetővé. Emiatt a folyamatos szinten tartás, az önképzés és a szervezett továbbképzéseken való részvétel nagyon fontos.
A frissen végzett szakosok a várható többszörös szakmai terhelése ellenére egyre nagyobb számban helyezkednek el a közoktatásban, és egyre több intézmény tudja meg is tartani őket. Ez az anyagi megbecsülésen túl a szakmai munka segítésével is történhet. Sajnálatos gyakorlat, hogy a pályakezdőket a rendszergazdai és oktatási informatikusi teendőkkel is megterhelik. A nem munkaköri feladatokból származó sorozatos kudarcok hatása, hogy a csábító állásajánlatok miatt mindig igen magas az elvándorlás.
Megváltozott a pedagógus szerepe, ami szintén kihívás lett a pályán lévők számára. Az ismeretátadás és számonkérés helyett az ismeretek közötti eligazodást segítő, tanácsadó szerep jut a tanárnak, aki a megtalált információt együtt értékeli a diákkal.
Tárgyi feltételek
Az informatika tantárgy mindkét részterületét lehet és bizonyos esetekben célszerűbb jellegük miatt két eltérő típusú teremben oktatni. Az elméleti részek tanítására megfelel egy hagyományos terem egyetlen számítógéppel és projektorral, míg a gyakorlati ismereteket diákonkénti egy gépes számítógépes szaktanteremben illetve az iskolai vagy más könyvtárban javasolt tartani.
Az informatikai kultúra elterjedésével megváltozik az iskola szerepe. Az önálló ismeretszerzés elérése érdekében a könyvtárhoz hasonlóan a termekben is lehetővé kell tenni az eszközökhöz való hozzáférést a tanórákon és azokon kívül is. Biztosítani kell a többi műveltségterület, tantárgy számára a géphasználatot. Meg kell jelennie a hagyományos tanórákon túlmutató informatikával támogatott projektmunkáknak is.
A számítástechnika szaktantermet infrastrukturális elemein - számítógépasztalok, osztott elektromos hálózat, megfelelő világítás, fehértábla, légkondicionálás, ami már önmagában is jelentős anyagi terhet jelent - túl a következő felszereléseknek javasolt lennie:
- számítógép, annyi, hogy lehetőleg a tanórán egy gépre maximum két diák jusson;
- helyi hálózat, külső hálózati kapcsolattal;
- szkenner, digitális fényképezőgép
- projektor
- hálózati nyomtató.
A számítógépes munkahelyre vonatkozó szabályok, ergonómiai előírások betartása különösen javasolt az általános iskolai körülmények között, mivel a nagy életkori különbség miatt testfelépítésben, méretben igen eltérő tanulók kénytelenek használni ugyanazon eszközöket.
A magas színvonalú munka feltétele multimédia alkalmazások futtatására is alkalmas a multimédia számítógépek beszerzése. Ezekben a hangkártya - hozzá fejhallgató mikrofonnal -, a DVD-meghajtó már alapfelszereltség, a megjelenítés minősége és sebessége az alkalmazások igényéhez mért. A szakteremben szkenner illetve egy színes nyomtató is a minőségi oktatás feltételeként szabható.
Amennyiben más tanórákon és a szaktantermen kívül is szeretnénk a számítógépet hatékonyan alkalmazni, úgy hordozható számítógép és projektor is szükséges.
A számítógépparknak alkalmasnak kell lennie a grafikus felületű, magyar nyelvű operációs rendszer futtatására. Az oktatáshoz használt legszerényebb teljesítményű gépnek is futtatnia kell a Windows 95-öt. Az ingyenes UHU-LINUX a Sulinet Expressz akciónak köszönhetően erőteljesen terjed, ami hasonló számítógép-teljesítményt igényel, mint a Windows újabb változatai.
A 3. évfolyamtól időszakonként ajánlott, az 5. évfolyamtól folyamatosan szükséges a színvonalas oktatási munkához a biztonságosan működő, stabil, nagysebességű külső kapcsolattal rendelkező iskolai hálózat megléte.
Az alkalmazások közül 8. évfolyamig a kellékeken túl - böngésző, notesz, számológép, naptár, óra, rajzprogram - ajánlott egy magyar nyelvű irodai programcsomag: ilyen például a Works program mindegyik platformon. A 9. évfolyamtól ajánlott egy tagoltabb irodai csomag: ilyen például az Office valamelyik magyar nyelvű változata. Emellett egy adatbázis-kezelő is ajánlott, amely alkalmas SQL nyelvű lekérdezés megadására és végrehajtására.
Az algoritmizálás oktatásához több nyelv és fejlesztői környezet is ajánlott. Az egyik a magyar nyelvű Comenius LOGO, amelyet 8. évfolyamig ajánlott alkalmazni. Hasonlóan célszerű az ugyancsak magyar és a LOGO-ra épülő Imagine és Lapoda LOGO használata. Az algoritmikus nyelvek oktatásához később valamelyik BASIC vagy egy Pascal programfejlesztői környezet is használható.
Egyéb alkalmazások és segédprogramok között vírusirtók, tömörítők, levelezési és hálózati böngésző programok mindenféleképpen szerepeljenek. Érjük el, hogy ezek jogtisztán kerüljenek beszerzésre, illetve úgy használjuk ezeket, ahogy azt a felhasználói szerződés előírja.
A Sulinet Digitális Tudásbázis anyagai ingyenes oktatási segédanyagokat, programokat nyújtanak, Ezek választékát kövessük nyomon. Az iskolai oktatási informatikus, illetve a Sulinet oktatási rovata ebben segítségünkre lehet. A Sulinet indította tanártovábbképzési rendszer lehetőséget biztosít arra is, hogy a nem informatika szakos tanárok is konstruktív módon tudják használni a számítógépet tanóráikon.
Külön problémakört jelentenek a játékprogramok. Az alkalmazások közül - a diák, és valljuk be, tanár számára is - ez a legvonzóbb alkalmazási terület. Persze ezeket alaposan megszűrve ajánlott telepíteni, főleg magyar nyelvű, készséget fejlesztő, jogtiszta programokat tegyünk mindenki számára hozzáférhetővé. A diákok számára csak ideiglenes használatra korlátozzuk a saját játékprogramok iskolai gépre történő telepítését.
Az iskolai könyvtár felszereltségét a szakmai előírások jól megadják. A számítógépes felszerelésével csak annyiban érdemes foglalkozni, hogy ott egy gépen érdemes a könyvállományt nyilvántartani, valamint néhány gépen az internet elérését lehetővé tenni. A könyvtári olvasó kialakításakor gondoljunk arra is, hogy esetleg ott csoportfoglalkozást vagy tanórát is tarthassunk.
Szertár és szaktanári alapfelszereltsége
A tanári munkát - és később az önálló diákmunkát - segítendő a következő könyvtípusokat ajánlom beszerezni és hozzáférhetővé tenni az informatika szaktanteremben.
- számítógép részeit bemutató képeskönyvek, hardver dokumentációk;
- Windows, Linux felhasználói kézikönyvek;
- programfejlesztési, alkalmazási kézikönyvek, szakkönyvek, feladatgyűjtemények;
- angol-magyar számítástechnikai szakszótár.
Az informatika oktatása - a többi tantárgyhoz hasonlóan - számos demonstrációs eszköz meglétét igényli. A már nem használható számítógép-alkatrészek; számolóeszközök: kövek, számolótáblák, szorobán, zsebszámológépek; faliképek: számítógép egységek felépítéséről, alapparancsokról; modellek; tervezőtábla; logikai áramköri alapelemek és kapcsolások vagy előre gyártott formában, vagy saját magunk, diákjaink által elkészített formában is előállhatnak.
A szaktantermek falára célszerű néhány rendszerező, áttekintést nyújtó ábrát, táblázatot elhelyezni. Ilyen lehet például a programkészítés, a szövegszerkesztés lépései, egy programozási nyelv kulcsszavait, utasításait rendszerezve bemutató táblázat. Érdekesség lehet a helyi hálózat felépítése, a számítást segítő eszközök vagy éppen a könyvtárak fejlődését bemutató tablók, meghatározó szerepű személyek képei, életrajzai.
A tantárgyközi integrációt nagyban segíti, ha történelmi, tudományos és technikatörténeti eseményeket, személyeket közösen bemutató tablókat is elhelyezünk a terem falán.
Az Informatika tanterve
Az informatikai képzést három szakaszra bonthatjuk. Az első szakasz az általános iskola első négy évére, és második szakasz a nyolcosztályos általános iskolai képzés második részére épül, a harmadik az informatikai képzés szempontjából viszonylag egységesnek tekinthető középiskolára.
Az informatika két nagy területet olvaszt össze: az egyik a számítástechnika, a másik a könyvtári informatika. A korábban kényszerházasságnak tűnő összerendelés ma már erős szövetség, hisz a két terület célja az adatforrások önálló kezelésének és feldolgozásának oktatása, így kapcsolatuk erősíti egymást, semmint gyöngíti.
A NAT 2003 alapelvei
Az informatika oktatás fő célja, hogy elsajátíttassa a megfelelő információszerzési, -feldolgozási, adattárolási, -szervezési és -átadási technikákat, valamint az információkezelés jogi és etikai szabályait. Mindenki egyéni érdeke, hogy időben hozzájusson a munkájához, az életvitelének alakításához szükséges információkhoz, képes legyen azokat céljának megfelelően feldolgozni és alkalmazni.
Ez a terület gyors változásával különösen alkalmas arra, hogy bemutassa annak fontosságát, hogy figyelmet kell fordítani informatikai ismereteinek folyamatos megújítására. Ebben egyre nagyobb szerepet kell kapnia az intelligens és interaktív hálózati technológiának, valamint a vizuális kommunikációnak. Különösen fontos, hogy a földrajzi elhelyezkedésből, származásból és az anyagi lehetőségek különbözőségéből adódó esélyegyenlőtlenségek csökkenhetnek az informatikai eszközök elterjedésével.
A fő területek és célok
Az OM honlapján elérhetőek az informatika oktatásában meghatározott területek és célok. E célkitűzések az informatika területén már több éve megfogalmazódtak.
- A tanuló ismerje meg és tartsa be a számítógépes munka szabályait, különös tekintettel a balesetek megelőzésére és az ergonómiai szempontokra. A berendezésekkel fegyelmezetten, a használati utasításokat pontosan követve dolgozzon. Sajátítsa el a számítógép-kezelés alapjait, mozogjon otthonosan a számítástechnikai környezetben: felhasználói szinten tudja kezelni a számítógépet és perifériáit. Szerezzen tapasztalatokat az informatikai eszközök és információhordozók használatában.
- Legyen képes a különböző formákban megjelenő információt felismerni; tudjon információt különféle formákban megjeleníteni; szerezzen jártasságot az információk különféle formáinak (szöveges, hangos, vizuális) együttes kezelésében. A megszerzett információit legyen képes kiértékelni és felhasználni. Ismeretei önálló kiegészítéséhez szerezzen jártasságot a könyv- és médiatár, az internet használatában. Szokjon hozzá az ismeretterjesztő irodalom, folyóiratok, lexikonok, kézikönyvek, különböző média, multimédia és hipermédia használatához.
- Értse a közvetlen és a közvetett kommunikáció lényegét. Legyen tájékozott a média szerepéről az egyén és a társadalom életében.
- Legyen képes a számítógéppel való interaktív kapcsolat tartására, tudja alkalmazni az operációs rendszer és a segédprogramok legfontosabb szolgáltatásait. Tartsa be a program- és adatvédelem szabályait.
- Tudja önállóan használni a hálózatot és annak alapszolgáltatásait. Tudjon kapcsolatot teremteni másokkal a hálózat révén, tudjon adatokat megkeresni, elérni a hálózati szolgáltatások alkalmazásával, tudjon oktatóprogramokat használni.
- Ismerje a legalapvetőbb dokumentumformákat, ezeket minta alapján legyen képes megvalósítani, legyen igénye a mondanivaló lényegét tükröző esztétikus külalak kialakítására, különböző formában való megjelenítésére.
- Legyen képes az adott probléma megoldásához kiválasztani az általa ismert módszerek, eszközök és alkalmazások közül a megfelelőt.
- Ismerje fel és legyen képes különféle formákban megfogalmazni a környezetében előforduló tevékenységek algoritmizálható részleteit. Helyesen használja a logika alapvető elemeit.
- Tudjon keresni nyilvántartásokban kézzel, adatbázisokban egyszerű keresővel. Legyen képes értelmezni a programok által szolgáltatott válaszokat. Segítséggel ismerje fel az adatok közötti összefüggéseket.
- Ismerje meg az informatika társadalmi szerepét, a programok használatának jogi és etikai alapjait. Ismerje meg és értékelje a magyar tudósok szerepét, tevékenységét a világ informatikai kultúrájának fejlődésében.
- Legyen tudatában az öncélú és túlzott informatikai eszközhasználat egészségkárosító, személyiségromboló hatásának, például a számítógép- vagy videojáték-függőség problémái.
- Igazodjon el a könyvtár tereiben, állományrészeiben, tudja igénybe venni szolgáltatásait. Használja rendszeresen az iskolai könyvtárat. Ismerje és alkalmazza a könyvtárhasználat szabályait és kövesse a könyvtárban való viselkedés normáit.
- A dokumentumtípusok formai és tartalmi sajátosságainak ismeretében legyen képes önálló használatukra. Lássa, hogy a technika fejlődésével az információk új és újabb ismerethordozókon jelennek meg, és szerezzen tapasztalatokat ezek használatában.
- Ismerje a kézikönyvtár tájékozódásban betöltött szerepét. Iskolai feladatai megoldásához és mindennapi tájékozódásához tudja önállóan kiválasztani és használni a megfelelő segédkönyveket. Tudjon különböző szempontok szerint dokumentumokat keresni a könyvtár katalógusaiban, adatbázisaiban. Tudjon feladataihoz forrásokat választani, megadott szempontok alapján belőlük információkat szerezni és elvégzett munkájáról beszámolni. Tudjon a dokumentumokból szabályosan idézni és a forrásokra hivatkozni.
- Tapasztalatai alapján lássa a könyvtár szerepét az ismeretszerzésben, a szabadidő tartalmas eltöltésében. Az iskolai könyvtár rendszeres igénybevételén túl ismerje meg és használja a lakóhelyi közkönyvtárat is.
- Szerezzen tapasztalatokat arról, hogy az új technológiákon alapuló informatikai eszközök kibővítik a hagyományos könyvtári tájékozódás kereteit.
Informatika a középiskolában
Jelenleg ez az informatika oktatásának legproblematikusabb időszaka a középiskola. Ennek egyik, de kevésbé súlyos oka, hogy a kerettanterv különbséget tett a szakiskolák, középiskolák és a gimnáziumok között. A fő ok, hogy a rendelkezésre álló óraszám 74 óra, amely ugyan a négy évfolyamon szabadon mozgatható, de a szakmailag kért és indokolt óraszám fele. Az itt oktatandó anyagnak csak törtrésze vihető át a jelenlegi körülmények között az általános iskolai képzésre, ott az eszközfeltételek nem állnak rendelkezésre, valamint a tanulók életkori sajátosságai sem megfelelőek: nem rendelkeznek a szükséges háttérismeretekkel a feladatok elvégzéséhez, igényük sincs számos tevékenységre.
A NAT 2003 jelentős óraszámokat biztosít a középiskolában. Ez minden iskolatípusban szükséges és elegendő is a szakmailag távlati célként is - ha még nem is nyíltan - megfogalmazott, a számítógépes jogosítvány megszerzéséhez szükséges ismeretanyag átadásához. Várhatóan számos középiskola a kötelező bevezetés előtt is már a megadott óraszámokkal fogja oktatni ezt a területet, mivel a társadalmi igény már fennáll. A MOZAIK kiadványai már jelenleg is megfelelnek ehhez.
A számítógépes jogosítvány megszerzésén túl számos diák célja lesz a közép- és emeltszintű érettségi megszerzése, így az informatika vizsgák követelményeinek, valamint az érettségi előírásainak is meg kell felelni.
Fejlesztési feladatok
- Az informatikai környezet tudatos alakítása.
- A számítógéphez csatolt új, korábban ismeretlen perifériák megismertetése.
- Az operációs rendszer és a fontos segédprogramok szolgáltatásainak bemutatása és használata.
- Az informatikai eszközök működésének fizikai alapjairól való ismeretek megszerzése.
- Problémamegoldáshoz tudatos hardver- és szoftvereszköz választása. Az összetett munka szükséges eszközkészletének kiválasztása.
- Nagyobb szöveges-táblázatos dokumentumok létrehozása, átalakítása, formázása.
- Multimédiás dokumentumok (szöveg, rajz, zene, fénykép, animáció, film) készítése, kész dokumentumok átalakítása.
- Interaktív elektronikus faliújságok, információs táblák, bemutatók készítése.
- A feladat megoldásához szükséges alkalmazói eszközök kiválasztása és összeépítése.
- Az információ szemléltetését, értelmezését, vizsgálatát segítő eszközök, illetve módszerek megismerése.
- Adatok csoportosítása, értelmezése, azok grafikus ábrázolása, statisztikai jellemzők kiszámolása, következtetések levonása.
- Adatbázisokból, számítógépes hálózatból való információszerzés lehetőségeinek, módjainak megismerése.
- Adatok tárolásához, egyszerű adatbázis kialakításához problémafüggő eszköz választása.
- Térinformatikai alapismeretek: térképek és adatbázisok összekötési lehetőségei, útvonalkeresők, térképi keresők használata.
- A problémák megoldásához szükséges informatikai eszközök és módszerek, azok komplex alkalmazása.
- Problémák megoldása önálló, illetve csoportmunkában (projekt).
- Adott feladat megoldásához algoritmusok tervezése, elemzése és megvalósítása. Típusalgoritmusok.
- A problémamegoldás során szükséges adatok és eredmények megtervezése, értelmezése.
- Elemi és összetett adatok használata. Adatmodellezés, egyszerű modellek megismerése.
- Feladatok megoldása fejlesztő rendszerrel.
- Mérések és szimulációk, a paramétermódosítás hatásai, törvényszerűségek megfogalmazása.
- Hatékony, céltudatos információszerzés az internetről, információ elhelyezése a célnak megfelelő formátumban az interneten. Platformfüggetlen formátumok.
- Infokommunikációs eszközzel információ küldése és fogadása, csoportos kommunikációs formák. Kommunikációs eszközök összekapcsolása.
- A hagyományos médiumoktól különböző, informatikai eszközöket alkalmazó lehetőségek, azok alkalmazása a megismerési folyamatban.
- Szerzői jogi alapfogalmak, a szabad felhasználás körébe tartozó adatok, dokumentumok példákon történő bemutatása és alkalmazási lehetőségei.
- Adatvédelmi alapfogalmak megismertetése, az információhitelesség megőrzésének technikáival való megismerkedés.
- Az informatika gazdaságra, környezetre, kultúrára, egészségre gyakorolt hatásának bemutatása példákkal.
- Az infokommunikációs világban kialakult alapvető viselkedési, publikálási szabályok bemutatása példákon.
- Az informatikai eszközök és az élethosszig tartó tanulás kapcsolatának beláttatása.
- Elektronikus eszközök használatának bemutatása a hétköznapokban (vásárlás, bank, tőzsde, önkormányzat...).
- A könyvtári információs rendszer szolgáltatásainak felhasználása a tanulásban.
- Információs szükségletek felismerése és kifejezése információkereső nyelvek alkalmazásával.
- Típusos adatbázisok, a problémahelyzetnek megfelelő tájékoztató eszközök kiválasztása és komplex használata, az információkeresés stratégiája, alapvető fogalmi-logikai-technikai műveletei.
- A médiumok, közléstípusok tartalmi hitelességének és esztétikai értékének megítélése, valamint szelektív komplex és alkotó felhasználása az etikai normák követésével.
Célok
- Különféle formákban tudjon információt megjeleníteni; legyen képes a különböző formákban megjelenő információt felismerni, a megszerzett információit kiértékelni és felhasználni. Sajátítsa el az önálló tájékozódás, ismeretszerzés alapjait. Szerezzen jártasságot a könyv- és médiatár, az Internet használatában; a folyóiratok, lexikonok kézikönyvek, szakkönyvek, a különböző multimédia és hipermédia oktatási anyagok alkalmazásában.
- Ismerje meg és tartsa be a számítógépes munka szabályait, különös tekintettel a balesetek megelőzésére. A berendezésekkel fegyelmezetten, a használati utasításokat pontosan követve dolgozzon. Legyen tisztában a számítógépes környezet alapvető ergonómiai kérdéseivel, az egészségvédelem lehetőségeivel számítógépes munkakörnyezetben.
- Legyen képes az adott probléma megoldásához kiválasztani az általa ismert módszerek, eszközök és alkalmazások közül a megfelelőt.
- Sajátítsa el az önálló számítógép-kezelés alapjait, felhasználói szinten kezelni tudja a számítógépet és perifériáit. Szerezzen tapasztalatokat az informatikai eszközök és információhordozók használatában.
- Legyen képes a számítógéppel való interaktív kapcsolat tartására, tudja alkalmazni az operációs rendszer és a segédprogramok legfontosabb szolgáltatásait. Tartsa be a program- és adatvédelem szabályait.
- Tudja önállóan használni a hálózatot és annak alapszolgáltatásait. Tudjon kapcsolatot teremteni másokkal a hálózat révén, tudjon magáról, környezetéről adatokat közölni hálózati úton és formában, tudjon adatokat megkeresni, elérni a hálózati szolgáltatások alkalmazásával.
- Ismerje a legalapvetőbb dokumentumformákat, ezeket minta alapján legyen képes megvalósítani, legyen igénye a mondanivaló lényegét tükröző esztétikus külalak kialakítására, különböző formában való megjelenítésére.
- Ismerje fel és legyen képes különféle formákban megfogalmazni a környezetében előforduló tevékenységek algoritmizálható részleteit. Adott feladat megoldásához legyen képes algoritmusokat tervezni és megvalósítani.
- Ismerje meg alkalmazásokon keresztül a szabályozó eszközök hatását. Legyen tudomása az intelligens (hardver és szoftver) eszközökről és növekvő jelentőségükről.
- Tudjon keresni nyilvántartásokban kézzel, adatbázisokban egyszerű keresővel. Legyen képes értelmezni a programok által szolgáltatott válaszokat. Ismerje fel az adatok közötti összefüggéseket.
- Ismerje meg az informatika társadalmi jelentőségét, szerepét, a programok használatának jogi és etikai alapjait. Értékelje a magyar tudósok szerepét, tevékenységét a világ informatikai kultúrájának fejlődésében.
- Legyen tudatában az öncélú és túlzott informatikai eszközhasználat egészségkárosító, személyiségromboló hatásának.
- Tájékozódjon a különféle munkaterületeken, milyen szerepe van az informatikai eszközöknek.
- Ismerje meg és igényelje a könyvtárak szolgáltatásait. Rendszeres, sokoldalú könyvtári tevékenységével alakuljon ki biztos használói magatartása.
- Legyen tisztában a különböző dokumentumtípusok (hagyományos és legújabb technológiákon alapuló ismerethordozók), tömegkommunikációs és hálózaton elérhető források sajátos közlésmódjával, információs és esztétikai értékével.
- Tanulmányaihoz és érdeklődése szerint tudja szelektálni, és alkotó módon felhasználni a különböző információs forrásokat.
- Az iskolai és a mindennapi problémahelyzeteknek megfelelően tudja kiválasztani a megoldást jelentő könyvtári tájékoztató segédleteket (kézikönyvtár, könyvtári katalógusok, hagyományos, elektronikus és hálózaton elérhető, bibliográfiai, illetve egyéb adatbázisok), és legyen képes információhordozókat, információkat keresni belőlük.
- Legyen képes feladatához a probléma és az ismeretkör jellegének megfelelő könyvtártípust, tájékoztató eszközt, dokumentumtípust kiválasztani.
- Tudja alkalmazni a szelektív anyaggyűjtés teljes műveletsorát, és eredményéről tudjon forrásjegyzéket készíteni.
- Tudjon feladata megoldásáról beszámolni a különböző forrásokból szerzett információk elemezése és rendszerezése alapján önállóan megválasztott közlésformában. Munkája közben tegyen eleget a forrásfelhasználással kapcsolatos etikai követelményeknek.
- Értse meg a különböző könyvtártípusok szerepét az önművelésben, a felsőfokú tanulmányokban, a szakmai ismeretszerzésben, a közhasznú tájékozódásban, és igénybe tudja venni szolgáltatásaikat.
- Ismerje a korszerű technológiákon alapuló könyvtári ismerethordozókból, adatbázisokból, számítógépes hálózatokból való információszerzés lehetőségét, módját.
- Legyen felkészült arra, hogy a könyvtári rendszerben és a számítógépes világhálózaton hozzáférhető információs forrásokat szükségleteinek és érdekeinek megfelelően tudja használni.
A középiskola feladata felkészíteni a diákot arra, hogy képes legyen időben hozzájutni a munkájához és életének alakításához szükséges információkhoz, azokat céljának megfelelően feldolgozni és alkalmazni. Ebben az életkorban kell kialakítani a megfelelő információszerzési, feldolgozási, tárolási és átadási technikákat, valamint megismertetni az információkezelés jogi és etikai szabályait. Ennek alapjait a négy éven át tanult informatika, és az iskolai élet egészét átható informatikai nevelés biztosíthatja.
9. és 10. évfolyam
A következőkben a két évfolyam céljait és feladatait együtt ismertetjük, de éves órafelbontást és témakör javaslatot is adunk. Ennek oka, hogy ezen két év anyaga az alapozást biztosítja, a tényleges témaköri sorrend nem kötött mereven.
9. évfolyamon heti két óra áll rendelkezésünkre, azaz 74 órával tervezhetünk.
9. évfolyam

Témák	Új tananyag feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Összefoglalás, ellenőrzés, hiánypótlás	
Összóraszám	
Év eleji tudnivalók			2	2	
Az informatika alapjai 	3	3	1	7	
Az operációs rendszer használata 	4	4	2	10	
Kommunikáció hálózaton 	3	5	2	10	
Dokumentumkészítés számítógéppel 	6	10	2	18	
Táblázatkezelés	6	10	2	18	
Könyvtárhasználat 	2	2	1	5	
Év végi ismétlés			4	4	
Javasolt témakörök
Témakör	Tartalom	
Az informatika alapjai 	Hardvereszközök fajtái és jellemzőik. 
Neumann-elvű és más számítógépek.	
Az operációs rendszer 
használata 	Állományműveletek: keresés, mozgatás, másolás, létrehozás, nyomtatás, törlés, átnevezés, jellemzők beállítása. 
Biztonsági másolat készítése. 
Törölt állományok visszaállítása. 
Tömörített állomány létrehozása, bővítése. 
Az operációs rendszer néhány jellemzője. 
Alkalmazás telepítése installációs anyagról. 
A regisztrálás folyamata. 
Több program összehangolt alkalmazása.	
Kommunikáció hálózaton 	Az iskolai hálózat vázlatos felépítése. 
Iskolai szolgáltatások és számítógépek használati rendje. 
Az iskolai azonosító képzési szabálya és használata. 
Saját e-mail cím. 
Elektronikus levelezés funkcióinak használata: levelek csoportosítása, szűrése. 
Levelezési listák és hírcsoportok. 
Az ftp bemutatása. 
Részletes keresés kulcsszavas keresőkkel.	
Dokumentumkészítés 
számítógéppel 	A szöveg-, illetve képszerkesztő programok fejlett szolgáltatásai. 
Digitális képek alkalmazása. 
Objektum, táblázat beillesztése. 
A szöveg formázásának lehetőségei: a fejléc-lábléc, az oldalszámozás, a lábjegyzet; hasábok kialakítása. 
Dokumentumok készítése minta és feladat alapján. 
Típusdokumentumok. 
Weboldal készítése webszerkesztővel: szöveg, kép, hivatkozás bevitele. 
Formázási lehetőségek. 
Hálózati dokumentumok szerkezete	
Táblázatkezelés 	A táblázatkezelés alapfunkciói és fogalmai. 
Függvények, képletek. 
Adattípusok, adatmegjelenítési formák, formázási lehetőségek, adatmódosítás. 
A diagram fogalma, összefüggés függvények és diagramok között. 
Diagramfajták. 
Problémamegoldás táblázatkezelővel.	
Könyvtárhasználat 	Dokumentumtípusok: nyomtatott és nem nyomtatott dokumentumok. 
Tájékoztató eszközök: kézikönyvtár, információkereső nyelvek, katalógusok, számítógépes adatbázisok. 
Könyvtári és egyéb információs rendszerek. 
A közhasznú tájékozódás forrásai, eszközei (internet, pályaválasztási tanácsadó, telefonkönyv, menetrend, katalógusok stb.).	
10. évfolyam

Témák	Új tananyag feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Összefoglalás, ellenőrzés, hiánypótlás	
Összóraszám	
Év eleji ismétlés			2	2	
Az informatika alapjai 	2	1	1	4	
Algoritmusok és adatok 	6	10	2	18	
Dokumentumkészítés számítógéppel 	3	5	2	10	
Adatbázis-kezelés 	6	6	2	14	
Könyvtárhasználat 	1	2	1	4	
Év végi ismétlés			3	3	
Javasolt órafelosztás
Témakör	Tartalom	
Az informatika alapjai 	Neumann-elvű és más számítógépek. 
Analóg és digitális jelek. 
Jelhalmazok adattartalma. 
Logikai műveletek és kapuk.	
Algoritmusok és adatok 	Algoritmusok készítése, leírása algoritmus-leíró nyelven: adatgyűjtési és feldolgozási algoritmusok. 
Algoritmusok kódolása a számítógép számára érthető egyszerű programozási nyelven. 
A programkészítés lépései: feladat-meghatározás, tervezés, kódolás, kipróbálás. 
Elemi és összetett adatok, karakterek, egész és valós számok, logikai értékek, tömbök.	
Dokumentumkészítés számítógéppel 	Multimédia-prezentáció. 
A prezentáció készítésének menete.	
Adatbázis-kezelés 	Keresési és lekérdezési feladatok. 
Adatállományok. 
Az adatbázis karbantartása.	
Könyvtárhasználat 	Könyvtárismeret: raktári rend, állományrészek, könyvtártípusok, könyvtári rendszer. 
Bibliográfia: rejtett, illetve ajánló bibliográfia.	
Fejlesztési követelmények, új tevékenységek
Az újonnan megjelenő tevékenységeket adjuk meg a következőkben.
Az Informatika alapjai terület esetében feladat a beszámoló készítése az új perifériákról, ezek fontosabb jellemzőinek bemutatása és értelmezése. Külön részt szentelhetünk a Neumann-elvű számítógépek felépítésének és működésének bemutatására annak megértésére, hogy más elven működő gépek is vannak. A logikai alapműveletek ismerete és összetett alkalmazása; a logikai műveletek modellezése ehhez szükséges ismeret lesz. Az analóg és a digitális jel különbözőségének megértésén túl az analóg jel digitalizálása; a jelátalakítás lényegének megértése is legyen célunk. A különféle jelek, jelsorozatok adatmennyiségének számítása az adattárolás és -továbbítás technikáinak megértését alapozza meg.
Az Operációs rendszer használatában többlet, hogy személyes munkakörnyezetet alakítunk ki, a nyomtatón kívül más perifériák, valamint a rendszer jellemzőit is módosítjuk. Egy alkalmazás önálló installálását - például víruspajzs vagy játék - is végeztessük el a használt környezetben. A tömörített állományokkal végezhető műveletek bővüljenek ki az archiválással, a cserékkel. A vírusvédelemre külön hangsúlyt fektessünk, valamint a víruskeresés, -irtás tevékenységekre.
A Kommunikáció hálózaton terület a kéretlen levelek kezelésével is foglalkozzon. A csoportos munka, az egyéni címjegyzék elkészítésének bemutatására is jut időnk. Az összetett keresési feladatok egészüljenek ki a multimédia anyagok keresésével is.
Az Algoritmusok és adatok terület bővül talán a legjobban. Az elemi és összetett adattípusok kezelése, a feladatmegoldáshoz megfelelő adattípus kiválasztása már oktatható. Egyszerű algoritmusok pontos megfogalmazása és önálló kódolása egy kiválasztott programozási nyelven új tevékenység. Ehhez mutassuk be és valósítassuk meg konkrét feladatban az alapvető adatgyűjtési és feldolgozási algoritmusokat (összegzés, számlálás, eldöntés, keresés, kiválasztás, rendezés) .
A Dokumentumkészítés számítógéppel rész a kész szellemi munka különböző megjelenési formáira mutasson be példákat. Így ne csak nyomtatásra szánva, hanem weblapra, prezentációként is készítsenek önállóan kisebb-nagyobb anyagokat. Ennek megfelelően a kiemelt cél az önálló multimédia-bemutató elkészítése és vetítése valamilyen oktatási-nevelési témáról (ajánlott témák: etika, egészségnevelés, kommunikáció, az informatika jövője). A körlevélkészítés igényli bizonyos adatkezelési és logikai ismereteket is.
A Táblázatkezelés önálló anyagrésszé vált. A táblázatokban szereplő adatok típusának felismerése, alapvető adattípusok használata, a táblázat önálló megtervezése szöveges feladat alapján legyen új tevékenység Az adatok megjelenítési formáinak ismeretében esztétikus, jól áttekinthető táblázatok készítése legyen a célunk. Az alkalmazandó képletek összetettebb matematikai műveleteket, beépített függvényeket is tartalmazzanak, amelyek használatával részben önállóan matematikai, statisztikai számításokra épülő, tantárgyi feladatok megoldására alkalmas táblázatok is készüljenek. Az adatok összefüggéseinek megjelenítése térjen ki a kiválasztott diagramtípus információ erősítő vagy éppen torzító hatására is.
Az Adatbázis-kezelés a megemelt óraszámban önállóvá válhat. Az adat, adathalmaz, adatállomány, adatbázis fogalmak biztos használata már kialakulhatott. Erre építve az adatbázissal szembeni követelmények, az adattábla, rekord, mező, kapcsolómező, kulcsmező jellemzők és az állomány fogalmak alkalmazása; ezek egymáshoz való viszonyának megértése legyen a célunk. Alapszinten megtaníthatjuk az egyik relációs adatbázis-kezelő használatát. Ebben mutassuk be az adatok módosítását, törlését, a rendezés, keresés, megjelenítés, lekérdezés és kinyomtatás műveleteket. Külön térjünk ki az adatbázis védelmére, a hozzáférés szabályozására. A mindennapi életünkkel kapcsolatos egyszerű adatállomány tervezése, a szerkezet definiálása, létesítése és feltöltése néhány adattal irányított módon történjen meg. Az adatbázis-karbantartás fontosságának érzékeltetése is lényeges, amit csak valódi adatok használatával mutathatunk be meggyőzően.
A Könyvtárhasználat több gyakorlási és forrás feldolgozási időt kap, tartalmi bővítésre nem kerül sor. Ezt az időt felhasználhatjuk a más tantárgyakhoz kapcsolódó kiselőadások, anyagok készítésére vagy közhasznú információk keresésére hagyományos és elektronikus tájékoztató forrásokban (pl. kirándulás útvonalának, programjának megtervezése).
A továbbhaladás feltételei
- A tanuló tudjon alapvető állományműveleteket végezni a számítógépen.
- Használja a helyi és a távhálózati kommunikációs lehetőségeket.
- Önállóan tudjon dokumentumot tervezni és megszerkeszteni.
- Tudjon műveleteket táblázatban végezni, és összefüggéseket diagramban megjeleníteni.
- Tudjon egyszerű logikai feladatokat megoldani.
- Tudja értelmezni alapvető algoritmusok működését, és alkalmazza azokat.
- Tudjon néhány diából álló bemutatót készíteni.
- Tudjon információt keresni, megjeleníteni egyszerű adatbázisban.
- Legyen képes tájékozódni a középiskolai könyvtár tér- és állományszerkezetében.
- Tudjon forrásokat keresni a könyvtár katalógusaiban.
- Ismerje a könyvtártípusokat.
- Legyen képes információt keresni hagyományos és számítógépes forrásokból.
- Tudjon információjegyzéket készíteni a megtalált forrásokról.
- Ismerje és kövesse a forrásfelhasználás szabályait és etikai normáit.
- Tudjon tájékozódni a közhasznú információs forrásokban.
Értékelési javaslatok
Direkt számonkérés javasolt, emellett egyre hangsúlyosabb legyen a csoportos munka. A szakszókincs használatát és a tevékenységek megnevezését már követeljük meg, a diákok el tudják mondani az alkalmazásokban használt lépéseiket is.
- Tevékenységek szóbeli részelemekre bontása
- Összetett tevékenységek megértése
- Elemi algoritmusok mondatszerű és rajzos leírása
- Algoritmusok megvalósítása programozási nyelven rajzos vagy mondatszerű leírás alapján
- Szöveg- és ábraelemekből felépülő hosszabb dokumentum önálló elkészítése.
- Adatok rendszerezett formában való megjelentetése, grafikus adatmegjelenítés
- Alkalmazói ismeretek integrált használata csoportos formában (projektmunka)
- Katalógusok önálló használata, keresés összetettebb szempontok szerint is
- Szoftveretikai és jogi ismeretek
- Idézés, forrásfelhasználás szabályainak ismerete
- Szerzői jog ismerete
11. és 12. évfolyam
A NAT 2003 rögzít elsőként erre az időszakra mindenki számára órákat. Az érettségizni kívánók még ezen felül is kapnak heti 1,5 illetve 2 órát. Az alábbiakban az érettségizni nem kívánók ismeretanyagát adjuk meg.
A 11. évfolyam heti 1,5 óra lehetőséget biztosít arra, hogy elmélyítsük, bevéssük az első két évben átadott ismeretanyagot, a számítógépes jogosítvány megszerzéséhez szükséges gyakorlatot is megszerezzék. Ez összesen 55 óra, de ebből foglalkozunk még a multimédia alapjaival is. Ha ez nem cél, akkor a többi tantárgyban megszerzett tudásra alapozva olyan egyéni vagy csoportos munkavégzést javaslunk, amelynek eredménye egy termék, ami közvetlenül alkalmazható az intézmény oktatásában. Úgy is fogalmazhatnánk, hogy mestermunkát készít, ami bemutatja azt, hogyan sajátította el a képzési profiljának megfelelő anyagot, ehhez hogyan tudja alkalmazni az informatika eszköztárát. Problémák megoldása történjen önálló illetve csoportmunkában (projekt).
A 12. évfolyamon 31 tanítási héttel lehet számolnunk, azaz összesen 62 órával. Az ismeretanyag tartalmilag két fő részre osztható. Az egyik a meglévő ismeretek felfrissítését és a legkorszerűbb ismeretek nyújtását célozza meg. Ezek az ismeretek korábban nem vagy nagyon körülményesen lettek volna megérthetők, mivel a diák csak a 12. évfolyamra rendelkezhet a megértésükhöz szükséges háttérismeretekkel. A számítógépes ismeretek felfrissítésével, az újdonságok megismertetésével a tanulmányait nem folytató diák esetében lecsökkenthetjük a betanítási időt a munkahelyén. A továbbtanuló diák számára pedig nem kell a felsőfokú intézménynek általános informatikai képzést nyújtani, elegendő a szakirányú képzésre koncentrálni.
Fejlesztési feladatok
- Az informatikai eszközök működésének fizikai alapjai.
- Az informatikai környezet tudatos alakítása, a problémamegoldáshoz szükséges hardver- és szoftvereszköz kiválasztása. Elektronikus eszközök használata a hétköznapokban.
- Nagyobb szöveges-táblázatos dokumentumok létrehozása, átalakítása, formázása.
- Multimédiás anyagok (szöveg, rajz, zene, fénykép, animáció, film) készítése, kész anyagok átalakítása.
- Interaktív elektronikus faliújságok, információs táblák, bemutatók készítése, a feladat megoldásához szükséges alkalmazói eszközök kiválasztása és összeépítése.
- Az információ szemléltetését, értelmezését, vizsgálatát segítő eszközök, illetve módszerek.
- Adatok csoportosítása, értelmezése, azok grafikus ábrázolása, statisztikai jellemzők kiszámolása, belőlük következtetések levonása.
- Térinformatikai alapismeretek: térképek és adatbázisok összekötési lehetőségei, útvonalkeresők, térképi keresők.
- A problémák megoldásához szükséges informatikai eszközök és módszerek, azok komplex alkalmazása.
- Információ küldése és fogadása kommunikációs eszközzel, csoportos kommunikációs formák. Kommunikációs eszközök összekapcsolása.
- Adatvédelmi alapfogalmak, az információ hitelességének megőrzése.
- Az informatika gazdaságra, környezetre, kultúrára, egészségre gyakorolt hatása példákkal.
- Az informatikai eszközök és az élethosszig tartó tanulás kapcsolata.
- A könyvtári információs rendszer szolgáltatásainak felhasználása a tanulásban.
- Típusos adatbázisok, a problémahelyzetnek megfelelő tájékoztató eszközök kiválasztása és komplex használata, az információkeresés stratégiája, alapvető fogalmi, logikai, technikai műveletei.
- A médiumok, közléstípusok tartalmi hitelességének és esztétikai értékének megítélése, valamint szelektív komplex és alkotó felhasználása az etikai normák követésével.
11. évfolyam

Témák	Új tananyag feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Összefoglalás, ellenőrzés, hiánypótlás	
Összóraszám	
Év eleji ismétlés			2	2	
Multimédia	6	8	4	18	
Prezentáció	4	6	2	12	
Integrált számítógép alkalmazói ismeretek	6	8	2	16	
Könyvtárhasználat 	1	2	1	4	
Év végi ismétlés			3	3	

					

Témakör	Tartalom	
Multimédia	Multimédia eszközök 
Képfeldolgozás 
Digitális vágás	
Prezentáció	Multimédia elemek a prezentációban. 
Diaképek készítése, szöveggel, képpel, animációval, hanghatással.	
Integrált számítógép 
alkalmazói ismeretek	A hétköznapi életben előforduló problémák komplex számítógépes megoldása	
Könyvtárhasználat	Információs források önálló használata	
12. évfolyam

Témák	Új tananyag feldolgozása	Gyakorlás, helyi felhasználás	Összefoglalás, ellenőrzés, hiánypótlás	
Összóraszám	
Év eleji ismétlés			2	2	
Intelligens rendszerek	4	1	1	6	
Prezentáció	2	7	1	10	
Integrált számítógép 
alkalmazói ismeretek	6	26	4	36	
Könyvtárhasználat 	1	2	1	4	
Év végi ismétlés			4	4	
Javasolt órafelosztás
Témakör	Tartalom	
Intelligens 
rendszerek	Számítógépes irányítás, vezérlés, szabályozás 
A mesterséges intelligencia, intelligens szoftverek 
Intelligens technikai rendszerek 
Robotok és alkalmazásaik 	
Prezentáció	Multimédia bemutató készítése.	
Integrált számítógép 
alkalmazói ismeretek	A tanult alkalmazói vagy fejlesztői programok komplex használata adott probléma megoldására	
Könyvtárhasználat	Információs források önálló használata	
Fejlesztési követelmények, új tevékenységek
Az Informatika alapjai anyaga a számítógépes irányítás (vezérlés, szabályozás) főbb formáinak és előnyeinek ismertetése, a mesterséges intelligencia bemutatása, ami történhet beszámoló készítésével is. A cél az alkalmazási területek bemutatásán túl az, hogy lássák, miben egyezik és miben különbözik az emberi és a mesterséges intelligencia. A Könyvtárhasználat óraszáma e részhez illeszkedik tartalmában.
A Multimédia főleg anyagok készítése, a digitális álló és mozgókép-feldolgozás, a digitális átalakítások, tárolás módszereit és eszközeit ismerteti meg.
A Prezentáció készítés anyaga ezt a munkát segíti: azt mutatja be, hogy egy kiselőadás készítése hogyan végezhető el multimédiás számítógépes környezetben. Az előadáshoz tevékenységként a vázlatkészítés, diakockák tervezése; prezentáció készítése sablon segítségével kerül elő. Cél a néhány diaképből álló előadás készítése az adott témából multimédiás számítógépes környezetben: diaképek, szöveg, hanghatások, animációk segítségével. Ehhez társul a hang- és képrögzítés, animáció alapvető lehetőségeinek ismertetése.
Az Integrált számítógép alkalmazói ismeretek elsőként rejtélyes megfogalmazásnak látszik. Ez a cím azt kívánja kifejezni, hogy a diák a képzésének és a választott témájának megfelelően választhatja ki azt az alkalmazói programot, amelynek komplex használatával, önállóan valósítja meg a feladatot. Ha nem akarunk más tantárgyakhoz kapcsolódni, akkor ez lehet egy típusfeladat megoldása a korábban tanult alkalmazói programok közül alkalmasan választott eszközzel „alkotó módon”, önállóan használva azt. Ilyen téma lehet a hétköznapi életben, irodai gyakorlatban, vagy kisvállalkozásban előforduló egyszerű típusprobléma: személyes bemutatkozás; termékajánlat, pályázatkészítés, ajánlatkérés, álláskeresés, stb. Fontos, hogy a megvalósításhoz több alkalmazói programot integráltan kelljen használni. Szükség esetén a feladathoz program készítése is lehetséges, vagy akár egy új program oldja meg a feladatot.
A továbbhaladás feltételei
A továbbhaladást célszerű független lezárással vizsgálni. Ez lehet egy számítógépes jogosítvány követelményanyagának való megfelelés, de akár az érettségi követelményrendszere is. Szakiskolák esetében egy olyan dolgozat is elképzelhető, amely a számítógép szakmai alkalmazását mutatja be több alkalmazás integrált használatával.
Értékelési javaslatok
Az önálló gyakorlati ismeretek számonkérése mellett a szóbeli kifejezés képességét is vizsgáljuk, amely az érettségire való felkészítést célozza meg. A szakszókincs használata terjedjen ki a leggyakoribb angol nyelvű megnevezésekre is, amit a nem magyarított alkalmazások használatával fejleszthetünk.
- Szóbeli feleltetés a lehetséges érettségi tételekből
- Összetett tevékenységek szóbeli részelemekre bontása
- Tevékenységekhez való önálló eszközválasztás módja, célszerűsége
- Szöveg- és ábraelemekből felépülő hosszabb dokumentum önálló elkészítése
- Adatbázisok értelmezése, kívánt információ kinyerésének hatékonysága, módszerei
- Alkalmazói (esetleg programozói ismeretek) integrált használata csoportos formában (projektmunka)
- Az iskolai könyvtár önálló használata
- Idézés, forrásfelhasználás szabályainak ismerete
- Tantárgyi/szakmai prezentáció készítése
Testnevelés és sport
9-12. évfolyam
Bevezető
Cél
Az iskolai testnevelés és sport az iskola egységes nevelő-oktató munkájának szerves részeként a testkultúra eszközeinek (testgyakorlatok, mozgásos játékok, sportági tevékenységek és az ezekhez kapcsolódó intellektuális ismeretek), valamint a természet egészségfejlesztő tényezőinek integrált hatásaként hozzájárul ahhoz, hogy a tanulók életigenlő, az egészséget saját értékrendjükben kiemelt helyen kezelő személyiséggé váljanak. Ennek feltétele, hogy ismerjék motorikus képességeik szintjét, a motorikus képességek fejlesztésének és/vagy fenntartásának módját, legyen személyes és társas élményük a mozgásos játék, a versengés öröme. A testnevelés és a sport hozzájárul ahhoz, hogy a diákok megbecsülik társaik teljesítményét, motorikusan képzettek, mozgásuk kulturált, felismerik a testnevelés és a sport egészségügyi és prevenciós értékeit.
- A képességfejlesztés az egyéni adottságoknak és szenzibilis fázisoknak megfelelő legyen. Alakuljon ki a tanulókban az igény az iskolán kívüli és az iskola utáni önállóan végzett mozgásos tevékenységre. Ehhez kapjanak megfelelő mennyiségű és minőségű információt.
- A testi képességek és a mozgás fejlesztésével a testnevelés és a sport mozgásanyagának felhasználásával el kell érni, hogy a tanulókban ne alakuljanak ki kóros elváltozások, valamint a már kialakult betegségeket minél előbb állítsuk meg, illetve az iskolai tanórához alkalmazkodva maximálisan javítsuk. Cél tehát a gyógytestnevelés tantervi anyagában szereplő betegségek megelőzése és figyelembe vétele a tanórai munka során.
Követelmény
- El kell érni, hogy igényükké váljon az egészséges életmód, ezért kezeljék kiemelt helyen az egészség megőrzését. Ismerjék saját motorikus képességeiket, azok fejlesztésének, fenntartásának módjait. Ismerjék és igényeljék a mozgásos játékok, a versengés örömét.
- Becsüljék meg társaik teljesítményét. Mozgásuk koordinált, esztétikus és kulturált legyen. Váljék életmódjuk részévé a rendszeres fizikai aktivitás. Legyenek képesek a természetes mozgások tökéletes végrehajtására.
- Fejlődjön akaratuk, kitartásuk és egyéb erkölcsi tulajdonságaik.
- Fizikai képzettségük életkoruknak megfelelő legyen. Ismerjék és alkalmazzák az ismertebb sportágak, sportjátékok alaptechnikáit, szabályait.
- Alakuljon ki megfelelő higiéniai alap az egészséges sportoláshoz, illetve sportolás utáni tisztálkodáshoz.
- Fokozatosan alakuljon ki a tanulókban a helyes testtartás, és ha az egészségi állapotuk megkívánja, jussanak el egy olyan szintre, ahol a betegségük ellenható gyakorlatait önállóan mind a tanórán, mind otthon képesek legyenek elvégezni.
Megjegyzés
- A tantervben nincs meghatározva kötelező törzsanyag, előírt sportágak, és az sincs megkötve, hány órát kell fordítani egyes mozgások oktatására. Minden testnevelő a saját iskolai körülményeihez igazíthatja tanmenete elkészítését.
- A tanterv új, nem hagyományos sportágakkal bővíthető az iskola adottságainak megfelelően. A tanítás heti két és fél órában folyik, de a tanterv rugalmassága lehetővé teszi a kisebb, illetve nagyobb óraszámot is.
Értékelés
- A követelményrendszer akkor adhat reális visszajelzést a tantervi cél teljesítéséről, ha értékelési szempontjait a nevelésben, az oktatásban és a képzésben felmutatott értékek.
- A nevelést a tanulók aktivitásának, és a szabály, valamint morális rendszerhez való viszonyulásuk felbecsülésén, az oktatást a sportágban mutatott teljesítmények, a képzést a tanulók teljesítményeinek önmagukhoz viszonyított fejlődése alapján értékeljük. Ezek szabályozott összevetését kidolgoztuk. A tanulók neveltsége és képzettsége a célrendszerben jelzett követelményeknek megfelelően az érdemjegyben jelenik meg. Az egyszempontú teljesítmény értékelésen alapuló követelmények hibáit ismerjük. A tanulók adottságai - a pedagógiai közhit szerint - erősebben befolyásolják teljesítőképességüket a testnevelésben, mint az elméleti tantárgyakban. Ahhoz tehát, hogy a teljesítmények is értékelési szempontként szerepelhessenek: esélyt kell adni arra, hogy a hátrányos fizikai adottságokkal rendelkezők is jó értékelést szerezhessenek.
- Az esélyjavítás egyik lehetősége a differenciált tananyag kijelöléshez adott módszertani alternatívák alkalmazásával valósítható meg. Az értékelés differenciálásának másik lehetőségét az alkati és az alapvető fizikai adottságok felmérésére készített táblázatok értékelésmódosító szempontkénti felhasználása biztosítja.
- A tanulók neveltsége lényeges tényező egy reális értékelési rendszerben. A tanulók neveltségét (funkcionálisan) tanórai és tanórán kívüli testedzésben felmutatott aktivitásuk és a testedzések szabály, valamint erkölcsi rendjéhez (fair play) viszonyított cselekedeteik alapján lehet jellemezni.
- A tanulói munka értékelésében az "elégséges" szint megállapítása nevelési alapkövetelmény alapján történik, amelyet az oktatásban és képzésben nyújtott gyenge teljesítmény nem ronthat le. Az alapkövetelmény teljesítése a legalább "elégséges" minősítés feltétele. Ez az egyetlen értékelési szint, amely nem tananyagfüggő és nem mérhető teljesítményszinthez kötött. Ennek oka az, hogy a tanulók adottságait ilyen módon lehet/kell figyelembe venni.
- A követelmény és értékelés összefüggése:
- A követelmény megfogalmazás funkcionális alapon közelít a célhoz. A célra vonatkozó közvetlen követelmény megfogalmazást az értékelés és osztályozás motiváló hatásaival segíti.
- Az értékelés, osztályozás:
- A neveltség szintjét becsléssel mérjük a munka aktivitásán, a szabályos egészségőrző és erkölcsös cselekvés értékelésén alapul.
- Az oktatás szintjét a sportteljesítményekhez, az országos standardokhoz vagy az elsajátításra előírt tananyagmennyiséghez és minőséghez viszonyítjuk.
- A képzés szintjének alapját a tanulók önmagukhoz viszonyított fejlődése adja.
- A tantervi követelmények működése: A tanuló iskolai munkáját végzi, a tanterv és az iskola, testnevelő tanár által meghatározott és előírt követelmények és értékelés ismeretében. A tanár tehát a három szint alapján minősíti a tanuló munkáját, majd érdemjegyeket, ezek összegzéseként félévi és év végi osztályzatot ad.
- Az értékelő rendszer működésének alapfeltétele az, hogy a testnevelést és gyógytestnevelést tanítok megfeleljenek a következő elvárásnak:
- A módszertanilag indokolt és a NAT-ban előírt kockázati minimumon túl ne terheljék a tanulókat, egészségi állapotuknak megfelelő differenciált terhelésükkel biztosítsa esélyegyenlőségüket a nevelési, oktatási és képzési feladatok teljesítéséhez.
- A tárgyi feltételek arányában igyekezzék sokoldalú, harmonikus nevelési és képzési alapot biztosítani.
- Igazságosan és következetesen értékelje tanítványait.
9. évfolyam
Óraszám: 2,5 óra/hét
Tartalom:
- Rendgyakorlatok
- Gimnasztika és prevenció
- Atlétika
- Torna
- Testnevelés és sportjátékok
- Foglalkozások a szabadban
- Úszás
- Felmérések
Rendgyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az általános iskolában tanult alaki formák ismétlése, gyakorlása, továbbfejlesztése.	Az alakiság célszerűségének elfogadása. 
A szervezett rendhez való tudatos alkalmazkodás.	Értse a rendgyakorlatok jelentőségét. 
Fegyelmezetten tudja követni az utasításokat.	
Gimnasztika és prevenció
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Gimnasztikai formájú előkészítő és célgyakorlatok. 
Az általános iskolában tanult elemek ismétlése, gyakorlása. 
Talaj 
Gurulóátfordulások előre-hátra különböző testhelyzetekből, sorozatban is. 
Magas- és repülő-gurulóátfordulás. 
Kézállásba lendülés segítséggel, fejenállás. 
Tarkóbiccenés, fejenátfordulás. 
Átguggolás, vetődés. 
Kötélmászás mászókulcsolással (lány) és függeszkedéssel (fiú). 
A lábboltozat süllyedését ellensúlyozó és boltozaterősítő gyakorlatok. 
Az egyoldalú terhelést megelőző és káros hatásait javító gyakorlatok. 
Légző- és relaxáló gyakorlatok.	A tanulók tudjanak önállóan összeállítani rövid bemelegítő jellegű gyakorlatsorokat és azokat hajtsák is végre. 	Tudjon 8-10, szabadgyakorlatot, kéziszergyakorlatot tervezni és bemutatni.	
Atlétika
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Futásokat, ugrásokat, dobásokat speciálisan előkészítő és célgyakorlatok. 

Futások: 
A korábban tanult rajtformák pontos, célszerű alkalmazása. 
Rövid távú vágtafutások. 
Iramfutás (tempófutás) a táv fokozatok növelésével, illetve a táv ismételt lefutásával meghatározott pihenők beiktatásával. 
Tartós futás. 
Futás feladatokkal, akadályokkal, Átfutások akadályok felett. 
Váltófutás. 

Ugrások: 
Magasugrás átlépő és flopp technikával. 
Távolugrás guggoló, homorító technikával. 
Helyből ötös ugrás. 
Dobások: 
Kislabdahajítás ötös lépésritmussal, 
Súlylökés helyből lábemeléssel és oldalt felállásos lépő vagy beugrásos technikával.	

Rendelkezzenek megfelelő aerob állóképességgel. 
Válasszák ki a hozzájuk legközelebb álló mozgásformákat, technikákat. 

Érzékelhetően javuljon futó-, ugró-, dobóteljesítményük az előző évfolyamhoz képest. 

Hajtsa végre az indítás jeleinek megfelelő mozgáselemeket. 

Legyen képes kitartóan futni 
a fiú: 12 percig, 
a lány: 10 percig. 

Önmagához mérten fejlődjön ugróügyessége. 
Helyből távolugrásban a fiú legalább 190 cm-es, a lány 170 cm eredményt érjen el. 	
Torna
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Gimnasztikai formájú 
előkészítő gyakorlatok. 
Talajgyakorlat: Gurulás előre guggolásból, hajlított állásból, fejállásból, kézállásból guggolásba, és/vagy terpeszállásba; kézállásba lendülés segítséggel. Magas gurulóátfordulás vagy tigrisbukfenc páros láb elrugaszkodással. Gurulás hátratolódás lebegő támaszon át fekvőtámaszba. Guggolótámaszból átguggolás nyújtott ülésbe, fekvőtámaszból vetődés nyújtott ülésbe. 
Tarkóállásból vagy fejállásból vagy kézállásból ereszkedés hídba, segítségadással felállás. Kézenátfordulás oldalt. Mérlegállás. 
Szekrényugrás: 4-5 részes szekrényen hosszában felguggolás, bukfenc előre vagy leterpesztés vagy átguggolással leugrás, lebegőtámaszhoz közelítve a távolabbi végén. 
Gerenda (lányok): 
Felugrás oldalállásból oldalülésbe. 
Gyűrű (fiúk): 
Függésben alaplendület, lebegőfüggés, emelés lefüggésbe, ereszkedés hátsó lefüggésbe és visszahúzódás. 
Guggolások, ülések, térdelések térdelő- és fekvőtámaszok. Támadóállások, lebegőállások nyújtott és hajlított lábemeléssel. Járások előre, hátra, oldalt lábujjhegyen utánlépésekkel és kartartás és karlendítés-karkörzés variációkkal. Fordulatok állásban és guggolásban. Tarkónállási kísérletek segítséggel. Leugrás feladatokkal pl. karkörzéssel, lábterpesztéssel, fordulattal ollóval stb. 
Függésbe lendület előre-hátra, homorított leugrás. 
Ritmikus sportgimnasztika, aerobic (csak lányoknak). 
Sportgimnasztikában tanult elemek és kombinációk.	Fejlődjön erejük, gyorsaságuk és erőállóképességük a feladatoknak megfelelő szintre. 
Talajtornában tudjanak bemutatni 3-4 elemből álló gyakorlat. 
Segítségadás mellett hajtsanak végre feladatokat támasz- és függőszereken. 
A tanulók végezzék gyorsan és esztétikusan a megtanult elemek összekapcsolását. 
Tartsák meg ízületi lazaságukat. 

Tudják követni RSG gyakorlatok közben a zene ritmusát. 	Legyen képes egy-egy elem bemutatására, szükség szerint segítségadással. 

3-4 elem összekapcsolása, kartartások, érintőjárás, hármaslépés. 

Lendület előre-hátra, hátsó függés. 

Mozgása mutasson összefüggést a zene sajátosságaival.	
Testnevelés és sportjátékok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Speciálisan előkészítő, a labdás ügyességet fejlesztő feladatok és testnevelési játékok. 
A helyi adottságok, a tanulók érdeklődése és a tanár irányultsága függvényében választott két sportjáték technikai és taktikai elemeinek tökéletesítése. 
Támadás és védekezés alapvető megoldásai az adott sportjátékokban. 
A sportjátékot és a motorikus képességek fejlesztését szolgáló, a tanulók játékigényét kielégítő testnevelési játékok.	Alkalmazzák a technikai elemeket kombinatív, taktikai, a tanulók csapaton belüli helyük és helyzetük felismerésére. 
Viselkedjenek sportszerűen, és alkalmazzák a jártasság szintjén a játékszabályokat. 
Játék legalább két, eddig tanult labdajátékból, az iskolai szempontból lényeges versenyszabályokkal.	Legyen képes aktívan részt venni egy sportjátékban. 
Ismerje az adott sportjáték játékszabályait, és azokat alkalmazza a különböző taktikai megoldásoknál.	
Foglalkozások a szabadban
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az iskola környezete és az időjárás figyelembe vételével a tanórák lehetőleg a szabadtéren valósuljanak meg. 
Képezzék a tananyag szerves részét a túrázások, szabadban űzhető sportok, téli sportjátékok.	Szívesen vállalják és edződjenek hozzá a rendszeres számukra megszokott szabadban végzett testedzéshez, játékhoz. 
A szabadban végzett rendszeres futás váljék számukra tudatos, örömöt adó tevékenységgé. 
Ismerjék a szabadtéri testedzés legfontosabb egészségügyi és balesetvédelmi rendszabályait	Rendszeresen folytasson szabadtéri sporttevékenységet.	
Úszás
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Két választott úszásnem után egy harmadik technika alapjainak elsajátítása. 

Magasabb szintű kondícionális képzés. 

Vízbeugrások, rajttechnikák, fordulások.	Jelentős fejlődés mutatkozzon az úszóerő és állóképesség területén. 
Tudjanak alkalmazkodni az úszás adta monotóniához. Tudjanak tájékozódni a vízben. 
Rendszeresen ússzanak szabadidejükben is. 
Legyenek képesek folyamatosan úszni 800-1000-1200 m-t.	Tudjon folyamatosan leúszni 300-400 m-t legalább egy úszásnemben. 
Fejlődjön állóképessége a másik úszásnemben is (200-300m).	
Felmérések
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Motorikus anyag.		Mutasson fejlődést önmagához viszonyítva.	
10. évfolyam
Óraszám: 2,5 óra/hét
Tartalom:
- Rendgyakorlatok
- Gimnasztika és prevenció
- Atlétika
- Torna
- Testnevelés és sportjátékok
- Foglalkozások a szabadban
- Úszás
- Felmérések
Rendgyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
A testnevelésben alkalmazott rendgyakorlatok teljes köre.	Az alakiság célszerűségének elfogadása. 
A szervezett rendhez való tudatos alkalmazkodás.	Értse a rendgyakorlatok jelentőségét. 
Fegyelmezetten tudja követni az utasításokat.	
Gimnasztika és prevenció
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
A kiinduló helyzeten kívül 
legfeljebb 4-6 alapformát 
tartalmazó 2-4-8-16 ütemű 
játékos és határozott 
alapformájú szabad- és 
kéziszergyakorlatok, valamint páros és társas, illetve egyszerű pad- zsámoly- és bordásfalgyakorlatok teljes köre. 
Kötélmászás mászókulcsolással (leányok) és függeszkedéssel (fiúk). 

A lábboltozat süllyedését ellensúlyozó és boltozaterősítő gyakorlatok. 
Az egyoldalú terhelést megelőző és káros hatásait javító gyakorlatok. 
Légző- és relaxációs gyakorlatok.	Az önállóság szintjén is tudják és hajtsák végre a legfontosabb helyzeteket és alapformákat, ismerjék a gimnasztika alapvető szakkifejezéseit és vezényszavait, legyenek mind hajlékonyabbak. 

Tudjanak 8-12 gimnasztikai gyakorlattal önállóan is bemelegíteni, lazítani, erősíteni kötélen mászni v. függeszkedni	Tudjon 8-10, szabadgyakorlatot, kéziszergyakorlatot tervezni és bemutatni. 	
Atlétika
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Futásokat, ugrásokat, dobásokat speciálisan előkészítő és célgyakorlatok. 

Futások: 
A tanult rajtformák pontos, célszerű alkalmazása. 
Rövid távú vágtafutások. 
Iramfutás (tempófutás) a táv fokozatok növelésével, illetve a táv ismételt lefutásával meghatározott pihenők beiktatásával. 
Tartós futás. 
Futás feladatokkal, akadályokkal, Átfutások akadályok felett. 
Váltófutás. 

Ugrások: 
Magasugrás flop technikával. 
Távolugrás ollózó technikával. 
Hármasugrást előkészítő gyakorlatok. 
Dobások, lökések: 
Járásból végrehajtott súlylökés. 
Súlylökés becsúszással. 
Súlylökés háttal felállásból után lépéssel.	

Rendelkezzenek megfelelő aerob állóképességgel. 
Válasszák ki a hozzájuk legközelebb álló mozgásformákat, technikákat. 

Érzékelhetően javuljon futó-, ugró-, dobóteljesítményük az előző évfolyamhoz képest. 

	

Hajtsa végre az indítás jeleinek megfelelő mozgáselemeket. 

Legyen képes kitartóan futni 
a fiú: 12 percig, 
a lány: 10 percig. 

Önmagához mérten fejlődjön ugróügyessége dobókészsége. 

Torna
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Gimnasztikai formájú 
előkészítő- és célgyakorlatok. 
Talajgyakorlat: 
Talajtorna: 
Gurulások előre-hátra különböző testhelyzetekből, sorozatban is. 
Fellendülés kézállásba, emelés fejállásba. 
Magas- és repülő-guruóátfordulások 2-3 lépés lendületszerzésből. 
Kézen- és fejenátfordulás segítséggel. 
Ereszkedés és felállás hídba. 
Átguggolás, vetődés. 
Szekrényugrás: 4-5 részes szekrényen hosszában felguggolás a közelebbi végén, bukfenc előre vagy leterpesztés vagy átguggolással leugrás, lebegőtámaszhoz közelítve a távolabbi végén. 
Keresztbe terpeszátugrás. 
Gerenda (lányok): Felugrás mellső oldalállásból oldaltámaszba, egyik láb átlendítéssel és 90 fokos fordulattal terpeszülésbe. Guggolások, ülések, térdelések jobb vagy bal térden, térdelő- és fekvőtámaszok. Támadóállások, lebegőállások nyújtott és hajlított lábemeléssel. Járások előre, hátra, oldalt lábujjhegyen utánlépésekkel és kartartás és karlendítés-karkörzés variációkkal is. Fordulatok állásban és guggolásban. Tarkónállási kísérletek segítséggel. Leugrás feladatokkal. 
Gyűrű (fiúk): Függésben alaplendület. Lendület előre lebegőfüggésbe nyújtott testhez közelítéssel. Lefüggés nyújtott térddel. Lefüggés bicska helyzetéből, emelés lefüggésbe. Ereszkedés hátsó függésbe, emelés innét lebegőfüggésbe. Lebegőfüggésből lendületvétel, homorított leugrás. 
Ritmikus sportgimnasztika, aerobic (csak lányoknak). 
Sportgimnasztikában tanult elemek és kombinációk.	Fejlődjön erejük, gyorsaságuk és erőállóképességük a feladatoknak megfelelő szintre. 
Ismerjék és alkalmazzák a képességeik fejlesztésére szolgáló eljárásokat. 
Talajtornában tudjanak bemutatni 5-6 elemből álló gyakorlatot. 
Segítségadás mellett hajtsanak végre feladatokat támasz- és függőszereken. 
A tanulók végezzék gyorsan és esztétikusan a megtanult elemek összekapcsolását. 
Tartsák meg izületi lazaságukat. 
Tudják követni RSG gyakorlatok közben a zene ritmusát. 	Legyen képes egy-egy elem bemutatására, szükség szerint segítségadással. 

3-4 elem összekapcsolása, kartartások, érintőjárás, hármaslépés. 

Lendület előre-hátra, hátsó függés, homorított leugrás. 

Mozgása mutasson összefüggést a zene sajátosságaival.	
Testnevelés és sportjátékok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Speciálisan előkészítő, a labdás ügyességet fejlesztő feladatok és testnevelési játékok. 
A helyi adottságok, a tanulók érdeklődése és a tanár irányultsága függvényében választott két sportjáték technikai és taktikai elemeinek tökéletesítése, gyakorlása. 
Trükkös, látványos elemek próbálgatása, gyakorlása pl. labdapörgetések, láb között és alatt, hát mögött átvezetéses, pörgetett és nyesett labdakezelési megoldások.	Alkalmazzák a 10 évfolyamban tanult technikai elemeket kombinatív, taktikai, a tanulók csapaton belüli helyük és helyzetük felismerésére. 
Viselkedjenek sportszerűen, és alkalmazzák a jártasság szintjén a játékszabályokat. 
Játék két, eddig tanult labdajátékból, a lényeges versenyszabályok betartásával. 

	Legyen képes aktívan részt venni egy sportjátékban. 
Tudja alkalmazni az alapvető technikai elemeket, és azok taktikai alkalmazásában rejlő fontosabb kombinációkat.	
Foglalkozások a szabadban
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az iskola környezete és az időjárás figyelembevételével a tanórák lehetőleg a szabadtéren valósuljanak meg. 
Képezzék a tananyag szerves részét a túrázások, szabadban űzhető sportok, téli sportjátékok.	Szívesen vállalják és edződjenek hozzá a rendszeres számukra megszokott szabadban végzett testedzéshez, játékhoz. 
A szabadban végzett rendszeres futás váljék számukra tudatos, örömöt adó tevékenységgé. 
Ismerjék a szabadtéri testedzés legfontosabb egészségügyi és balesetvédelmi rendszabályait	Rendszeresen folytasson szabadtéri sporttevékenységet.	
Úszás
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Két választott úszásnem után egy harmadik technika alapjainak elsajátítása. 

Magasabb szintű kondícionális képzés. 

Vízbeugrások, rajttechnikák, fordulások, vízből mentés.	A tanulók úszását jellemezze a finomkoordináció, megfelelő mozgásritmus, gazdaságos erőközlés képessége. 
Legyenek képesek 1000-2000 m biztonságos leúszására két-három úszásnemben. 	Tudjon folyamatosan leúszni 400-500 m-t legalább egy úszásnemben. 
Fejlődjön állóképessége a másik úszásnemben is (200-300m). 	
Felmérések
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Motorikus tesztek.		Mutasson fejlődést önmagához viszonyítva.	
11-12. évfolyam
Óraszám: 2,5 óra/hét
Megjegyzés:
Az utolsó két évfolyam együtt kerül tárgyalásra, mert a továbbiakban a nemzeti alaptanterv sem ad meg kötelező tananyagot. Már nincs szükség új anyagrészek oktatására. Az elmúlt 10 év alatt lehetőség nyílott nagyon sok sportág alapjainak biztos elsajátítására. Megfelelő mértékben bővült a tanulók sportokkal kapcsolatos ismerete is. A már eddig tanultakat alkalmazza mind szintentartás, mind kondícionális képzés, mind a sport iránti igények kielégítésében.
Tartalom:
- Rendgyakorlatok
- Gimnasztika és prevenció
- Atlétika
- Torna
- Testnevelés és sportjátékok
- Foglalkozások a szabadban
- Úszás
- Felmérések
Rendgyakorlatok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
A testnevelésben alkalmazott rendgyakorlatok teljes köre.	Az alakiság célszerűségének elfogadása. 
A szervezett rendhez való tudatos alkalmazkodás.	Értse a rendgyakorlatok jelentőségét. 
Fegyelmezetten tudja követni az utasításokat.	
Gimnasztika és prevenció
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az előző évfolyamok gimnasztikai és célgimnasztikai gyakorlatinak magasabb szintű ismétlése, szükség szerinti kiegészítése. 
A kiinduló helyzeten kívül legfeljebb 4-6 alapformát tartalmazó 2-4-8-16 ütemű játékos és határozott alapformájú szabad- és kéziszergyakorlatok, valamint páros és társas, illetve egyszerű pad- zsámoly- és bordásfalgyakorlatok teljes köre. 
Kötélmászás mászókulcsolással teljes magasságon (leányok) és függeszkedéssel (fiúk). 
A lábboltozat süllyedését ellensúlyozó és boltozaterősítő gyakorlatok. 
Az egyoldalú terhelést megelőző és káros hatásait javító gyakorlatok. 
Légző- és relaxációs gyakorlatok. 	Az önállóság szintjén tudják és hajtsák végre a legfontosabb helyzeteket és alapformákat, ismerjék a gimnasztika alapvető szakkifejezéseit és vezényszavait. 
Tudjanak 8-12 gimnasztikai gyakorlattal önállóan is bemelegíteni, lazítani, erősíteni. 
Kötélen mászni v. függeszkedni. 

Ismerjék a deformitások megelőzésének gyakorlatait. 	Tudjon 8-10 szabadgyakorlatot, kéziszergyakorlatot tervezni és bemutatni. 	
Atlétika
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Futásokat, ugrásokat, dobásokat speciálisan előkészítő és célgyakorlatok. 
Az előző évfolyamokban tanultak magasabb szintű ismétlése és szükség szerinti gyakorlása. 
Futások: 
A tanult rajtformák pontos, célszerű alkalmazása. 
Rövid távú vágtafutások. 
Iramfutás (tempófutás) a táv fokozatok növelésével, illetve a táv ismételt lefutásával meghatározott pihenők beiktatásával. 
Tartós futás. 
Futás feladatokkal, akadályokkal, Átfutások akadályok felett. 
Váltófutás. 

Ugrások: 
Magasugrás flop technikával. 
Távolugrás ollózó technikával. 
Ötösugrás. 
Dobások, lökések: 
Járásból végrehajtott súlylökés. 
Súlylökés becsúszással. 
Súlylökés háttal felállásból után lépéssel, majd becsúszással.	Tudják és használják, hogyan lehet a futásokat, ugrásokat és dobásokat képességeik fejlesztésére felhasználni. Ismerkedjenek tapasztalati és elméleti alapon az atlétikai versenyszámok biomechanikai alapjaival, a lendületszerzés célszerű felhasználásával az izom-előfeszítések fontosságával a teljesítmények növelésében. 
Törekedjenek arra, hogy egyéni technikát alakítsanak ki. 

	Javuljon futó-, ugró-, és dobóteljesítménye és technikája az előző évfolyamokhoz képest 

	
Torna
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Gimnasztikai formájú 
előkészítő és a gyakorlatok. 
Talajgyakorlat: 
Alapállásból nyújtott ülésen keresztül gurulóátfordulás hátra húzóállásba. 
Fellendülés kézállásba (3 mp). 
Kézenátfordulás, szabadátfordulások előre, segítségadással. 
Szabadgyakorlat összeállítása a tanult elemekből, folyamatosan. 
Szekrényugrás: 4-5 részes 
szekrényen az előző 
évfolyamokban tanultak ismétlése és gyakorlása az elugrás távolságának és az ugrás hosszának és magasságának növelésével. 
Szabadon választott ugrások: kézen- és fejenátfordulások 
Gerenda (lányok): 
Az eddig tanult elemek 
ismétlése, gyakorlása. 
5-6 elemből álló gyakorlatsor 
bemutatása 
Gyűrű (fiúk): 
Az eddig tanult elemek ismétlése, gyakorlása. 
3-4 elemből álló gyakorlatsor bemutatása. 
Ritmikus sportgimnasztika, aerobic (csak lányoknak). 
Sportgimnasztikában tanult elemek és kombinációk.	Ismerjék a tornamozgások szerkezeti hasonlóságának tanulást segítő hatását. Legyenek képesek a tanult elemmel önállóan összeállított összefüggő gyakorlatok végrehajtására a választott szereken. 
Érjék el a térbeli tájékozódás és a mozgáspontosság fejlesztésében, hogy összetett nehéz gyakorlatelem végrehajtása közben is koordináltan tudják irányítani mozgásukat. 
Tudjanak tájékozódni a különböző átfordulások közben és statikus fejjel lefelé helyzetben. 
Legyenek képesek a lendületet az elemek végrehajtásánál felhasználni. Tudjanak lendületi és erőelemeket összekapcsolni, jellemezze a gyakorlataikat a könnyed végrehajtás.	Koordinációs készsége fejlődjön. 

3-4 elem összekapcsolása, kartartások, érintőjárás, hármas lépés. 

Lendület előre-hátra, hátsó függés. 

Mozgása mutasson összefüggést a zene sajátosságaival.	
Testnevelés és sportjátékok
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Speciálisan előkészítő, a labdás ügyességet fejlesztő feladatok és testnevelési játékok. 
A helyi adottságok, a tanulók érdeklődése és a tanár irányultsága függvényében választott két sportjáték technikai és taktikai elemeinek tökéletesítése. 
Ismerjék meg a csapatmunka értékeinek felhasználását a sportjátékok versenyszerű alkalmazásával. 
A technikai és taktikai elemek bővítése , a kezdeményező készség kialakítása, a változó helyzetek gyors felismerése és célszerű megoldása a sportjátékok iránti érdeklődés továbbfejlesztése érdekében.	Alkalmazzák a tanult technikai elemeket a kombinatív, taktikai, a tanulók csapaton belüli helyük és helyzetük felismerésére. 
Viselkedjenek sportszerűen, és alkalmazzák a készség szintjén a játékszabályokat. 
Játék két, eddig tanult labdajátékból, a lényeges versenyszabályok betartásával. 

	Legyen képes aktívan részt venni egy sportjátékban. 
Tudják alkalmazni az alapvető technikai elemeket, és azok taktikai alkalmazásában rejlő fontosabb kombinációkat.	
Foglalkozások a szabadban
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Az iskola környezete és az időjárás figyelembe vételével a tanórák lehetőleg a szabadtéren valósuljanak meg. 
A tanulók szerezzenek alaposabb ismereteket és további tapasztalatokat a szabadban végzett testedzésről, sportokról, túrázásról, és a szabadban történő gyakorlással szerezhető fizikai képességek és a jobb egészségi állapot megszerzésének alapvető módjairól. 
Épüljön be a tanulók mindennapi életébe a rendszeres szabadtéri önálló, balesetmentes testedzés.	Szívesen vállalják és edződjenek hozzá a rendszeres számukra megszokott szabadban végzett testedzéshez, játékhoz. 
A szabadban végzett rendszeres futás váljék számukra tudatos, örömöt adó tevékenységgé. 
Ismerjék a szabadtéri testedzés legfontosabb egészségügyi és balesetvédelmi rendszabályait	Rendszeresen folytasson szabadtéri sporttevékenységet.	
Úszás
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Két választott úszásnem után egy harmadik technika alapjainak elsajátítása. 

Magasabb szintű kondícionális képzés. 

Vízbeugrások, rajttechnikák, fordulások, vízből mentés.	A tanulók úszását jellemezze a finomkoordináció, megfelelő mozgásritmus, gazdaságos erőközlés képessége. 
Legyenek képesek 1000-2000 m biztonságos leúszására két-három úszásnemben. 	Tudjon folyamatosan leúszni 400-500 m-t legalább egy úszásnemben. 
Fejlődjön állóképessége a másik két úszásnemben is (200-300 m). 	
Felmérések
Tartalom	Fejlesztési követelmények	Minimális teljesítmény	
Motorikus tesztek.		Mutasson fejlődést önmagához viszonyítva.