APÁCZAI KERETTANTERVCSALÁD

Környezetismeret

1– 4. évfolyam

A NAT „Ember és természet” műveltségterülete alapján

GYŐR, 2004

Célok és feladatok
A tantárgy célja, hogy felkeltse a tanulókban a környezetük élő és élettelen világa iránti érdeklődést. Bátorítson a természet és a lakóhelyi környezet önálló megismerésére, alkotóinak, jelenségeinek „felfedezésére”! Jól értelmezett, könnyen felidézhető, egyszerű kognitív műveletek végzésére alkalmas képzeteket alakítson ki a közvetlenül vagy közvetve megismerhető természeti és ember által létesített környezetről! Javítsa a tanulóknak a környezetük állapota iránti érzékenységét, alapozza meg a környezet értékeit tisztelő, azokat megóvni kész magatartásukat! Segítse őket tájékozódni természeti és társadalmi környezetükben, intse őket a veszélyhelyzetekkel kapcsolatos óvatosságra! E célok öt részcélra bonthatók, melyek elérésében segíteniük kell a gyerekeket.
A környezetismereti tantárgy tanulása során a tanulók ismerkedjenek meg lakóhelyük, környezetük jellemző anyagaival, jelenségeivel, élőlényeivel, illetve azok változásával, valamint az emberek és környezetük kapcsolatával! Fedezzék fel a természet sokszínűségét, szépségét, és ébredjenek rá pótolhatatlan, értékes mivoltára.
A tanítás – tanulás folyamatában elsősorban a tanuló lakóhelyi, iskolai, települési környezete, majd hazánk értékeinek megismertetésére, megszerettetésére törekedjünk! Ezen keresztül segítsük olyan pozitív attitűd kialakulását, mely az élő és élettelen környezet megóvására, védelmére ösztönöz, erősíti a lakóhelyhez való kötődést, s ezek a hazánkhoz és a nemzetünkhöz tartozás érzését megalapozzák. 
A tantárgy fontos feladata, hogy az elemi természettudományos műveltség mindennapi életben való alkalmazásához szükséges képességeket folyamatosan és rendszeresen fejlessze. Az élő és élettelen környezettel kapcsolatos fogalomalkotást mind személyes, mind közös, tevékeny tapasztalatszerzéssel készítse elő! Az egyszerű megismerési, tanulási módszerek megtanításával, begyakorlásával, alkalmazásával keltse fel – a gondolkodás fejlettségéhez illeszkedő mértékben – a természeti jelenségek, folyamatok ésszerű, tudományos magyarázata iránti igényt!
Lakóhelyi környezetük megismerése során tanítsa meg a tanulókat egyre nagyobb önállósággal szabályosan, balesetmentesen közlekedni, elemi fokon tájékozódni a térben és az időben! Kiemelt cél az óvatosságra intés, az élet- és környezetkímélő, a veszélyhelyzetek megelőzését szolgáló magatartásformák kialakítása, s ezzel a személyes biztonság növelése. Nyújtson ismereteket az anyag különböző formáinak érzékelhető tulajdonságairól! Segítse észlelni, és elemi szinten értékelni azok mennyiségi és minőségi változásait! Fejlessze helyes egészségszokásaikat, alapozza meg önmaguk, valamint az élő és élettelen környezetük iránti felelősségérzetüket, segítse a környezeti harmónia létrejöttéhez és fenntartásához szükséges magatartásuk és életvitelük alakulását!
A tanulók tudása legyen életközei, alkalmazható! Az elérendő célok érdekében a következő alapelveket követjük: tevékeny tanulás, mélyebb ismeretszerzés (elegendő idő, forrás), együttműködés, kommunikáció, szülők bevonása, fejlesztés megfelelő időben, közösségi kapcsolatok.
Rácsodálkozni, megismerni, megszeretni, megvédeni
(Rácsodálkozás – kíváncsiság – érdeklődés – tudás)

A természet és az élet lényege a fejlődés, a dinamizmus, ezért a vele való összekapcsolódás természetes módon biztosítja az örök megújulást.
Mindkettő kultúránk, civilizációnk hordozója, ezért közvetlenül általuk, róluk, belőlük tanulhatjuk a legtöbbet. Az alkotó-teremtő munka alapvető eszköz a személyiség fejlesztésében.
A környezeti nevelés során fontos szempont:
	– a természetközelség;
	– az életközeliség;
	– a munkálkodás – alkotás – önkifejezés.

A gyermek pszichikuma legyen a meghatározó, az ő érdeklődése és szükségletei legyenek fontosak, és minden esetben hozzá igazodjanak az oktatási-nevelési módszerek! Segíteni kell a gyermek kutató-kereső tapasztalatszerzését, spontán aktivitását, alkotó hajlamait. Adjunk szabad utat a gyermeki személyiség kibontakozásának, nyissuk ki az iskolák kapuit az élet felé!
A természetközeli nevelés ma is korszerű, szükségszerű. Mai életünkben nem ugyanaz, mint 60-70 évvel ezelőtt volt. Eltávolodtak az emberek a természettől. Vissza kell vezetni őket! Ha az elveszett természeti értékeket nem is tudjuk pótolni, a gyerekeket arra nevelhetjük, hogy ismerjék, szeressék, óvják a még meglévő kincseinket. Alakítsuk ki bennük a pozitív érzelmi viszonyt a környezetükhöz, és a tiszteletet. Az érzelmek iskolázottsága éppolyan fontos, mint az értelemé! Ez a szemléletmód elvezethet a természet egymás megbecsüléséhez, és a mások munkájának elismeréséhez.

FEJLESZTÉSI FELADATOK
1.	Tájékozódás a tudomány – technika – társadalom kölcsönhatásáról, a természettudományról, a tudomány és a tudományos megismerés természetéről.

	1– 4. évfolyam 	
Tudomány–technika– társadalom	Természettudományos ismeretekkel tárgyalható technikai, társadalmi kérdések megfogalmazása a családi környezetből hozott s az életkornak megfelelő ismeretrendszerekből kiindulva. A kérdésfeltevés, az alapos vizsgálat igényének kialakítása, fejlesztése.	
Természet	A természeti környezetnek, mint a világ védelemre szoruló részének értelmezése. Annak fokozatos belátása, hogy az emberi tevékenység és maga az ember a természeti folyamatok szerves része.	
Tudomány, tudományos
világkép, a tudomány természete	A tudományos vizsgálat iránti igény fokozatos formálása.	
Technika, technológia	A mindennapi életben használt, a gyerekek által jól ismert néhány technikai eszköz működésének magyarázata már ismert összefüggések vagy hétköznapi ismeretek segítségével. Az anyag nyersanyagból termékké való átalakulásának végigkísérése példákon.	

2. Természettudományos megismerés
A természet megismerése	A természeti és technikai tárgyakkal, jelenségekkel összefüggő elképzelések megfogalmazása, az ezekkel kapcsolatos megbeszélésekben való részvétel.	
Megfigyelés, kísérletezés, mérés	A mindennapi életben fontos szerepet játszó mennyiségek és azok mérésének fokozatos megismerése, gyakorlása. A vizsgált jelenségekkel kapcsolatos előzetes tudás számbavétele a tanulás során mindinkább teret nyerő megfigyelések, kísérletek végzése előtt.	
Az ismerethordozók használata a megismerési folyamatban	Tanítói segítséggel tájékozódás egyszerűbb forrásanyagokban.	
Az ismeretszerzés eredményeinek feldolgozása	Változások felismerése, azok fontosabb okainak megnevezése tanítói segítséggel. A különböző tárgyak, élőlények, jelenségek tanult jellemzőinek elemi szintű összehasonlítása, csoportosítása a megismert szempontok és saját elképzelések alapján. Egyszerű képi és szöveges információk, jelek értelmezése a megismert területeken.	

3. Tájékozódás az élő és élettelen természetről
Anyag	Tárgy (test) és anyag megkülönböztetése a nyelvhasználatban. Anyagfajták különbözőségének felismerése, anyagnevek anyagfajtákhoz rendelése. Az anyagfajta és a használat közti összefüggés felismerése konkrét példán.	
Halmazállapot	A halmazállapotok bemutatása, a tudományos értelmezéseknek megfelelő megkülönböztetése. (A porok nem kemény, de szilárd anyagok, a folyadék és a víz fogalma világosan elkülönül, a nagyobb viszkozitású folyadékok is folyadékok, természetesen a viszkozitás fogalmának meghatározása nélkül.)	
Halmazállapot-változás 	Halmazállapot-változások felismerése, besorolásuk a főbb típusokba. Konkrét halmazállapot-változások során annak bemutatása, elemzése, hogy az anyagok nem tűnnek el.	
Anyagszerkezet (részecskeszemlélet)	Az anyag szerkezetével kapcsolatos gyermeki elképzelések feltárása, ezzel kapcsolatos beszélgetések.	
Elemek, vegyületek, keverékek, oldatok, elegyek	Játékos ismerkedés egyszerű keverékekkel, oldatkészítéssel.	
Környezetünk anyagai, az anyagok osztályozása	Különféle anyagok felismerése, megkülönböztetése.	
Energia	Változások párkölcsönhatásokban. Mi változtat, mi változik, mi csökken, mi nő.	
Információ	Az információk átadásának egyszerű módjai, az érzékelés, mint információszerzés.	
A tér	Térérzet tudatosítása, tájékozódás a térben, irányok, távolságok, hosszak, nagyságrendek meghatározása (becslés, mérés). Földön kívüli térségek létének felismerése.	
Idő és mozgás	Ismerkedés a természet könnyen megfigyelhető ciklusaival. Ezek megfigyelése, az eredmények rögzítése. Az idő becslése, saját mérések. Tájékozódás a mindennapok időviszonyaiban. A helyváltoztatás és az eltelt idő összefüggésével való ismerkedés. A mozgásban megnyilvánuló állandóság és változás tanulmányozása egyszerű példák segítségével.	
A lakóhely, Magyarország, a Föld és az Univerzum	Az égitestekkel kapcsolatos elképzelések felszínre hozása, megfogalmazása, megbeszélése. A naprendszerbeli égitestek viszonyaival (heliocentrikus kép), valamint a Föld alakjával kapcsolatos tudományos kép megformálása. Elemi ismeretek gyűjtése égitestekről, egyszerű megfigyelések végzése a meglévő tudás ellenőrzése érdekében.	
Rendszer	A szó használata nélkül konkrét rendszerek konkrét elemzése. (Miből áll? Milyen kapcsolatokban vannak az elemek? Hogyan működik? Mi történik a rendszerrel? Stb.)	
Állapot, változás, folyamat	Az elemzett konkrét rendszerek vizsgálata során az elemek állapotaival, a változásokkal kapcsolatos előzetes tudás felszínre hozása, összegyűjtése. Ismert állapotok, változások, folyamatok elkülönítése, megnevezése, a rendszerek leírásában való használata.	
Az élet	Az élet értelmezésére vonatkozó gyermeki elképzelések felszínre hozása, ütköztetése más elképzelésekkel. Az életjelenségekhez kötött életértelmezés fokozatos erősítése. Az élő és élettelen összehasonlítása.	
Evolúciós szemlélet 	A születéssel, az egyedfejlődéssel és az öröklődéssel kapcsolatos gyermeki elképzelések felszínre hozása, összehasonlítása, más, köztük a tudományos nézetekkel való összevetése (természetesen csak a gyerekek létező, előzetes tudásával feldolgozható témákban).	
Az élővilág szerveződési szintjei	A szerv-, szervezet-, fajta-, fajszintekkel való ismerkedés példákon keresztül, megnevezések tanulása már ismert „egységekkel” kapcsolatban.	
Az élővilág rendszerezése	Az élőlények három “felsőbb” nagy országához tartozó fogalmak (állat, növény, gomba) kiszélesítése, az állat- és növényfogalom gazdagítása, a kezdeti gyermeki elképzelések meghaladása. Az élőlények egyszerű csoportokba sorolása, a hierarchikus osztályozás igényének felkeltése.	
Életműködések	A növények anyagcseréjével kapcsolatban kialakult gyermeki elképzelések feldolgozása, alternatívák felállítása.	
Az ember egészsége	Törekvés a szervezet számára szükséges táplálékok ismeretére alapozott, megfelelő táplálkozási szokások kialakítására. Annak felismerése, hogy a környezet állapota az ember egészségére is hatással van. Az egészséges életkörülmények igénylése. A testi fogyatékkal élő emberek elfogadására való tudatos nevelés. Önismeretre nevelés, társas kapcsolatok, barátság, szeretet.	
Fenntarthatóság, a környezet védelme	Néhány könnyen átlátható, megérthető, a gyerekeket közvetlenül, a gyakorlatban is érintő, helyi környezetvédelmi problémával való foglalkozás. Egyéni és közösségi környezetvédelmi cselekvési formák kialakítása.	

Ember és természet, Ember és társadalom 6–10 éves korban
I. Ismeretszerzés, tanulás: személyes beszélgetésekből, tárgyak, épületek, képek, közvetlen környezet megfigyeléséből, hallott és olvasott szövegekből. A tanultak felhasználása új feladathelyzetekben.
II. Kritikai gondolkodás: kérdések önálló megfogalmazása a tárgyalt témával kapcsolatosan, cselekvés és annak következményei közötti kapcsolat felismerése, érvek gyűjtése a saját vélemény megfogalmazásához.
III. Kommunikáció: beszélgetés, vita, saját vélemény érthető megfogalmazása. Szóbeli beszámoló a saját tapasztalatokról, gyűjtőmunkáról, a gyűjtőmunkával szerzett tapasztalatok szempont szerinti rendezése.
IV. Térben és időben való tájékozódás: tájékozódás az osztályban, az iskolában, az iskola környékén. Az idő tagolására szolgáló kifejezések használata. Időt meghatározó kifejezések (amikor óvodás, amikor kicsi voltam stb.). Viszonyítások gyakorlása előbb, később, régen, régebben. A térkép elemeinek felismerése – vizek, domborzati jelölések, államhatárok, települések. Helyszínek modellezése (pl. vázlatrajz, terepasztal, makett).
V. A tartalom kulcselemei: nemzeti ünnepekhez és jelképekhez kapcsolódó események megismerése. Néhány helyi hagyomány, történelmi emlék, a lakóhely természeti értékei. Az iskolai élet legfontosabb szabályai, azok szerepének megbeszélése.
VI. A reflexiót irányító kérdések: melyek a saját tulajdonságaim? Miben vagyok másokhoz hasonló? Miben vagyok különböző? Mire vagyok képes? Mire nem vagyok képes?

Módszerek
A környezeti nevelés első aranyszabálya: egy élmény felér ezer képpel.
„A korai gyermekkor évei a talaj előkészítésének évei. Ha az érzelmeket sikerült felébreszteni – a szép, az izgalmas, az új és az ismeretlen szeretetét, az együttérzést, a sajnálatot, a csodálatot és a szeretetet –, akkor felébred a vágy arra, hogy meg is ismerjük érzelmeink tárgyát. Fontosabb, hogy kikövezzük a gyermek előtt a tudásvágy felé vezető utat, minthogy olyan tényekkel tömjük, melyeket még nem tud megemészteni.” „A tevékenykedés a gyermekkor alaptörvénye.”
Közvetlen tapasztalatok
A közvetlen tapasztalatok megszerzése során a tanulóknak alkalmuk nyílik minden érzékszervüket korlátozás nélkül használni.
Közvetett tapasztalatok
„Öt érzékem van, melyeket meg kell érintened, ha tanítani akarsz, és azt akarod, hogy tanuljak. Remek ízlelésem és szaglásom, éles szemem és finom tapintásom van. Miért a fülemen keresztül kellene mindent megismernem?”
A tanítási-tanulási tevékenységek csoportosítása	
Legkonkrétabb	Közvetlen tapasztalatok
Közvetett tapasztalatok
Drámajáték
Bemutatás
Számítógépes szimuláció
Kiállítások, modellek
Film, videó
Hangfelvétel, diagramok, képek
Képi szimbólumok
Nyelvi szimbólumok	Érzékszervek legtöbb használata	Legnagyobb tanulói aktivitás	
Legelvontabb		Érzékszervek legkevesebb használata	Legkisebb tanulói aktivitás	

Hasonlítanak a közvetlen tapasztalatokra, csak bizonyos elemeket elhagyunk. A valós helyzethez képest egyszerűbbek. Pl. Legóból, makettből megépítjük az iskola vagy a lakóhely környékét, nem megyünk el több alkalommal is tanulmányi sétára a témával kapcsolatosan.
Drámajáték
Mások tapasztalatait elevenítjük fel, belebújunk a növények, állatok, tárgyak „bőrébe”. A gyerekek részt vehetnek szereplőként vagy nézőként, így együtt érző módon élnek meg bizonyos élethelyzeteket, bele tudják élni magukat a mások sorsába.

Műalkotások, rajz, film, zene, vers
Bemutatás
Vizuális eszközök segítségével magyarázunk, bizonyítunk bizonyos folyamatokat. A jó bemutatást színesíthetjük drámajátékkal, modellekkel, eredeti élőlényekkel, tárgyakkal, film- vagy diavetítéssel, számítógépes programokkal.
Kiállítások, modellek
Biztosítsunk lehetőséget minél több érzékszerv használatára (pl. érinthető tárgyak, állatsimogatás), mert ezek nagymértékben gazdagítják a tapasztalatot! A gyerekek maguk is készíthetnek kiállítást, modellt, maketteket.
Film, videó
Lehetővé teszik, hogy a figyelmet a fontos kérdésekre összpontosítsuk, megtekinthetünk többször, lassított felvételen is jelenségeket, történéseket. A televízióban sok érdekes környezeti témájú filmet nézhetnek a gyerekek.
Hangfelvétel, diagramok, képek
A hangfelvételek, diagramok, képek egy-egy érzékszervünkre (látás vagy hallás) hatnak. Egyénileg vagy csoportosan használhatók. A képek, grafikonok tartalmát elmondhatjuk, értelmeztethetjük a gyerekekkel. A fotókat helyettesíthetjük esetenként egyszerű rajzokkal, amelyek a részletek elhanyagolásával a lényegesre irányítják a figyelmet.
Képi szimbólumok 
A tanítás és tanulás legelvontabb eszközei. Leggyakrabban táblán vagy írásvetítővel jeleníthetjük meg. Ilyen, pl. a kórházat jelző piros kereszt, a patakot jelző kék vonal, a számok, a szavakká összerakható betűk. Nyelvi szimbólumok.
A megismerési módszerek a kezdő szakaszban
Az óvodából hozott tapasztalatok
Fejlődés jellemzői az óvodáskor végére
– a gyerekek ismerik lakcímüket, szüleik foglalkozását, nevét
– gyakorlottak az elemi közlekedési szabályok betartásában
– ismerik testüket és a testápolási szokásokat
– különbséget tudnak tenni az évszakok és a napszakok között
– tudják csoportosítani az ismert állatokat, növényeket
– jól tájékozódnak az óvoda épületében és közvetlen környezetükben
– ismerik a növényápolás legegyszerűbb műveleteit
– kialakult bennük a természet és a környezetvédelmének igénye.

Témakörök az óvodában
Évkezdés Nyári élmények, a környezet szépítése Ősz; Tél; Tavasz; Nyár
Kiegészítő témakörök
A család. A testünk Állatok Növények Színek Az idő. Anyagok. Közlekedés.
Témakörök az általános iskola 1– 4. évfolyamában
A megismerési módszerek alapozása (folyamatosan).
Közlekedés.
Az élő természet alapismeretei.
Az élettelen természet alapismeretei.
Testünk és életműködésünk. (Lelki egészségünk.)
Tájékozódási alapismeretek.
A lakóhely ismerete.
Országismeret.
Hon- és népismeret.	

1. ÉVFOLYAM	
Évi óraszám: 37 óra 		
Témakörök, tartalmak	Tanulói tevékenység	
A megismerési módszerek alapozása (folyamatosan).
Megfigyelés, összehasonlítás, csoportosítás a tanulók közvetlen környezetében lévő tárgyak,
élőlények érzékelhető tulajdonságai körében.	Tapasztalatszerzés a környezetről az osztályteremben és az osztálytermen kívül séták és kirándulások során. A megfigyelések pontos megfogalmazása szóban.	
A tapasztalatok kifejezése élőszóban, rajzban tanítói segítséggel.	Saját korábbi élményeikről néhány mondatos beszámoló szóban. A tanuló közvetlen környezetében élőlények megfigyelése a tanító irányításával. Tapasztalatok rajzos rögzítése, a korábbi személyes élmények beépítése. A valóságban megfigyelt jellemzők felismerése fényképen és rajzon. Anyagok, tárgyak, képek, szókártyák csoportosítása tetszőleges és megadott szempont szerint. Csoportosítási szempont észrevétele. A megismert élőlények, jelenségek felismerése képeskönyvek, diaképek, filmfelvételek segítségével. Feladatértés bizonyítása aláhúzással, összekötéssel, színezéssel.

Tájékozódási alapismeretek 		
Az iskola neve. Az iskola legfontosabb helyiségei, azok rendeltetése. A helyiségekben dolgozó felnőttek munkája. Az iskola környékének jellemzői.	Az iskola épületének megismerése. Tájékozódás az épületben. A különböző helyiségek rendeltetése. Viselkedési szabályok a mosdóban, ebédlőben, tornateremben, stb.
Beszámoló az otthontól az iskoláig vezető útvonalról. Utcák neve, nevezetesebb épületek.	
Saját testhez viszonyított irányok (előtte, mögötte, fölötte, alatta, jobbra, balra).	Játékos gyakorlatok az irányok helyes használatára.	
Közlekedés 		
A gyalogos közlekedés legfontosabb veszélyhelyzetei, szabályai (átkelés az úttesten, vasúti átjárón). A közlekedési lámpák és a rendőr jelzései.
Óvatos közlekedés a kistelepüléseken, ahol nincs felfestett gyalogátkelőhely. 	Séta az iskola környékén. A közös gyalogos közlekedési élmények megbeszélése.
Dramatikus játékok a közlekedés gyakorlására.
Szabálytudat kialakítása.
Az iskola megközelítése során adódó veszélyhelyzetek megbeszélése. Hogyan lehet elkerülni.	
A lakóhely ismerete		
A település (településrész) neve.
A tanuló lakóhelyének pontos címe. Az iskola pontos címe, neve.
A környék nevezetes épületei.	Az iskola környékének bejárása. 
Parkok, játszóterek, utcák, nevezetes épületek (templomok, önkormányzat, művelődési ház, üzletek stb.).
Emlékművek, szobrok.	
	Adatok kitöltése a munkatankönyvben tanítói segítséggel.	
A lakóhely jellegzetességei.	A lakóhely és iskola címének ismerete. A lakóhely néhány jellegzetességének megjelenítése rajzban, kiállítás formájában.	

Az élettelen természet alapismeretei		
Az évszakok.
Az évszakok sorrendje, a hónapok neve és sorrendje.
Az időjárás elemeinek megfigyelése: napsugárzás, hőmérséklet, szél, felhőzet, csapadék. A víz megjelenési formái a természetben.
Az évszakokhoz kapcsolódó ünnepek, helyi szokások.
A nap időtartama, a napszakok váltakozása, jellemzői.
 
	Évszakok, hónapok, napszakok sorba rendezése időrend alapján képek segítségével. Az évszakokhoz kapcsolódó ünnepek, jelképek, megismerése. Részvétel az ünnepeken, megjelenítés dramatikus játékokkal (pl. szüret, karácsony, húsvét, március 15., madarak és fák napja stb.).
Egyszerű beszámoló a napi időjárásról szóban, a megfelelő rajzos jelek bekarikázása a munkatankönyvben.
Évszakonként a víz különböző megjelenési formáinak érzékszervi megtapasztalása (eső, hó, zúzmara, dér, jég, hó, köd, pára).
Az időjárás okozta veszélyhelyzetek felismerése tapasztalatból, képről, filmről (vihar, villámcsapás, hóvihar, árvíz). Védekezési lehetőségek a balesetek megelőzésére.
Hogyan telik el egy napom?
Szóbeli beszámolók, képsor alkotása.
Különféle anyagok felismerése érzékszervi tapasztalással, játékos formában.	
Használati tárgyaink anyaga (az óvodából hozott ismeretek megerősítése).
Játékok a levegővel.	Játékok a levegő jelenlétének és nélkülözhetetlenségének bizonyítására.
A szellőztetés fontosságának megbeszélése.
Spontán megnyilatkozások meghallgatása a levegőszennyezéssel, a környezetszennyezéssel kapcsolatosan. A tiszta levegő fontosságának felismertetése.
Játékok a vízzel, színes folyadékokkal.
Annak bizonyítása, hogy a víz a növények, állatok, emberek számára nélkülözhetetlen.	
Játékok a folyadékokkal.	Mimetikus játékok: szomjas növény, állat, ember „mozgása, testbeszéde”.
A vízzel való takarékoskodás lehetőségei otthon és az iskolában.
A vizek tisztaságának óvása.	
A mi házunk, otthonunk, családunk.
Munkamegosztás a családban.
Foglalkozások.	Hogyan tehetjük széppé, barátságosabbá otthonunkat.
Mit vállalok a házimunkából?
Szóbeli és rajzos beszámolók a család közös időtöltéseiről. 
A foglalkozások sokfélesége, megbecsülése.
Szülők meghívása a tanórára vagy a napközis foglalkozásra.
Kérdésfeltevések a munkájukkal kapcsolatosan. 	
Akik segítenek a bajban. 	A tűzoltók, mentők és a rendőrség telefonszámának lejegyzése.	

Az élő természet alapismeretei		
A közvetlen környezetben előforduló gyakori növények megfigyelése (szín, alak, méret, illat, jellemző testrészei).
Elemi ismeretek a növénygondozásról (mag- és palántaültetés, öntözés).	Fák, bokrok, virágok megfigyelése a parkban, kertben. A sövény élővilága.
Növénygondozási munkák megfigyelése (ültetés, öntözés, fűnyírás, talajlazítás). Segítés a szobanövények vagy a kertben élő növények gondozásában. Növényi részek csoportosítása, rajzolása.	
A gyümölcsök, zöldségfélék érzékszervi vizsgálata, felhasználása táplálkozásunkban. (Az óvodában szerzett tapasztalatok felelevenítése.)	Séta a piacra, vásárcsarnokba vagy a lakóhely kertes részébe.
A látott zöldség- és gyümölcsfélék folyóvízben való mosásának gyakorlása. A nyersen fogyaszthatók illatának, ízének megtapasztalása. Gyümölcs- és zöldségszobrocskák készítése.	
A közvetlen környezetben előforduló állatok, társállatok megfigyelése (mérete, alakja, színe, hangja, mozgása, táplálkozása, szaga, jellemző tevékenységei, szaporodása).
A sokféleség bemutatása.	Állatok a parkban, kertben (csiga, rovarok, madarak). 
Két-három napra vendégül látunk egy csigát, megfelelő életfeltételeket teremtünk számára.
Meghallgatjuk a reszelő nyelv munkálkodását a salátalevélen.
Kirándulás egy faluba (háziállatok megtekintése) vagy állatkereskedésbe (kedvtelésből tartott állatok megfigyelése).
Állatkert, háziállatpark megtekintése.
	
A vadon élő és a háziállatok életmódja közötti alapvető különbség.
A madarak és emlősök közötti érzékszervekkel megtapasztalható különbségek.	Egy-egy élőlény jellegzetességeinek felsorolása kérdésekre.
	
Állatmesék és a valóság.
	Állatmesék eljátszása dramatikus játékokkal.
A mese és a valóság összehasonlítása.	

Testünk, életműködésünk		
Testünk részei.
Szervezetünk megfigyelhető ritmusai (szívdobogás, légzés, mozgások, ébrenlét, alvás).
Érzékszerveink szerepe a környezet megismerésében. Az egészség és a betegség. Az évszakoknak, az időjárásnak megfelelő öltözködés.
Helyes tisztálkodási szokások. Érzékszerveink óvása. Baleset-megelőzés, segítségkérés.
A rendszeres, változatos táplálkozás fontossága.
 	Tájékozódás a saját testen. Saját légzés megfigyelése, játékos légzőgyakorlatok.
Társ szívdobogásának meghallgatása.
Testünk működésének, változásainak megfigyelése különböző hatásokra.
Játékos felismerési gyakorlatok a különféle érzékszervekkel.
Helyzetgyakorlatok.
Helyes öltözködés, tisztálkodás.
Szituációs játékok: megbetegedtem, az orvosnál, baleset történt.
A szükséges táplálékcsoportok bemutatása képekben, rajzos napi étrend készítése.	
A továbbfejlesztés alapjai
Az első és második évfolyamot egy fejlesztési szakasznak tekintjük.

2. ÉVFOLYAM
Évi óraszám: 37
Témakörök, tartalmak	Tanulói tevékenység	
A megismerési módszerek alapozása (folyamatosan).
Megfigyelés, leírás, összehasonlítás, csoportosítás, vizsgálódás a tanulók közvetlen környezetében lévő tárgyak, élőlények érzékelhető tulajdonságai körében.
Becslések, egyszerű mérések alkalmilag választott és szabványegységekkel (m, dm, cm; kg, dkg; l, dl; óra, perc, nap, hét, hónap, év; °C) tanítói segítséggel.
A tapasztalatok kifejezése élőszóban, rajzban, írásban tanítói segítséggel.	A dolgok érzékelhető tulajdonságainak megtapasztalása. Összehasonlítások az érzékletek alapján (pl. nagyobb, hangosabb). Megfigyelések rögzítése tanítói irányítással írásban. A tanuló környezetében – a természetben, a háztartásban, a lakóhelyen – található gyakori tárgyakból (pl. lehullott levelek, száraz termések, kavicsok, üres csigaházak, kelmedarabok, címkék, kupakok stb.) különböző gyűjtemények készítése és rendezésük.
Mérések, mértékegységek használata.
A közvetlen és közvetett tapasztalatszerzés megkülönböztetése.
A tanulói tapasztalatok rögzítése tanítói segítséggel rajzban és írásban. Rövid, szóbeli vagy írásbeli kérdésre írásbeli válasz adása önállóan. Nem tanórán szerzett ismeretekről rövid szóbeli beszámoló adása. Kérdések megfogalmazása az összefüggések keresésekor. Vélemények megfogalmazása helyzetelemzéskor.	
Mi a környezet? 
Tedd széppé a közvetlen környezetedet! Kedvtelésből tartott állatok gondozása az osztályteremben. 	Pozitív és negatív tapasztalatok, példák a saját környezetből (iskola, otthon). 	
Tájékozódási alapismeretek 		
Út az otthontól az iskoláig. Az iskola környékének megfigyelése (közterületek, üzletek, intézmények, érdekes épületek, szabadidőközpontok, felszíni formák).	Séta az iskola környékén, kirándulás a település környékének nevezetes helyeire. Nevezetes épületek az iskola környékén, természeti formák.
A látottak ábrázolása rajzban. Kiállítás a rajzokból, képekből.	
Közlekedés 		
Közlekedési eszközök a lakóhelyen. Helyes viselkedés a járműveken, a közlekedés illemszabályai. A gyermekbalesetek okai, megelőzésük. 	Közlekedési eszközök csoportosítása választott szempontok szerint. Utazás különféle közlekedési eszközökön.
Veszélyhelyzetek felismerése az iskola megközelítésekor.
Helyes magatartásformák gyakorlása dramatikus játékokkal.
Szabályok, jó tanácsok a közlekedéssel, a baleset-megelőzéssel kapcsolatosan.	

Az élő természet alapismeretei 		
Az erdő, mező élővilága. A termesztett növények megfigyelése, vizsgálata. Csoportosítás felhasználásuk szerint.
A vadon élő és a tenyésztett, kedvtelésből vagy társként tartott állatok élete közötti különbség. Az állatok viselkedésének megfigyelése, leírása, összehasonlítása. Utódgondozás az állatvilágban.	Tapasztalatszerzés – előzetes megfigyelési szempontok alapján – a különböző élőhelyek élővilágáról.
Az 1. osztályban tanult ismeretek felidézése (kert, park).
Tájékozódás az időben. Időmérések mértékegységek használatával.
Az élőlények változásának megfigyelése az időben (növekedés, fejlődés, pusztulás).
Az idő és életmód kapcsolata (több évig élő növények, egy évig élők, lombhullatás, költöző madarak, téli álom).	
Az élettelen természet alapismeretei		
Az érzékszerveink szerepe környezetünk megismerésében.
A környezetben előforduló anyagok érzékelhető tulajdonságainak (szín, alak, hőmérséklet, keménység, rugalmasság, íz, szag) megfigyelése. Mérhető és nem mérhető tulajdonságok.	Az érzékszervi tapasztalatokra épülő felismerő gyakorlatok. 
A tanuló közvetlen környezetében lévő tárgyak és élelmiszerek 
érzékelhető tulajdonságainak (alak, szín, felület, alaktartás, összenyomhatóság, illat, íz, hang) megtapasztalása.	
Az anyagok csoportosítása (fa, kelme, üveg, papír, cserép, fém, ásvány, műanyag). Az anyagok tulajdonságai és felhasználásuk közötti kapcsolat. Élelmiszerek.	Összehasonlítások, sorba rendezések az érzékletek és mérések alapján.
Kapcsolat keresése a tulajdonság és a funkció között.
A tapasztalatok lejegyzése, rendezése tanítói segítséggel.
Az anyagok környezetszennyező tulajdonságainak észrevétele.	
Az időjárás. Az időjárás hatása az élőlényekre.	Megfigyelések, hőmérsékletmérés, lejegyzés. Napi megfigyelések.	
Testünk, életműködésünk 		
Életműködéseink főbb jellemzői (mozgás, táplálkozás, légzés, fejlődés). Legfontosabb szerveink szerepe életünkben.	A 8–9 éves gyermek helyes napirendjének kialakítása.
Különböző mérések elvégzése a saját testen.
Fogalomalkotás a belső szerveinkről, szerepükről.	
		
A helyes táplálkozás fontossága. Hogyan kerül a kenyér az asztalunkra? A tej útja a tehéntől a tejes dobozig.	Séta egy élelmiszerboltban, áruházban. Beszélgetések, példák, tapasztalatok. A táplálkozás szerepe a betegségek elleni védekezésben.
A táplálék mennyisége, a táplálkozás minősége, rendszeressége.	
A helyes fog- és testápolás.
A fogorvos és az orvos gyógyító munkája.	A helyes fogmosás, kézmosás gyakorlása. A mindennapos tisztálkodás megbeszélése.	
A környezet szervezetünkre gyakorolt ártalmas hatásai (napsugárzás, hő, zaj, szennyezett levegő, víz, talaj, erős fény, a képernyő hatása, vérszívó élősködők). Fogyatékos, sérült embertársaink elfogadása.	Dramatikus játékok a betegség, baleset, gyógyítás, gyógyulás témakörében. 
Beszélgetés, példák a fogyatékos emberek segítésére, elfogadására.	
A lakóhely ismerete		
A település és környékének jellemző felszíni formái, vizei.
A településhez fűződő hagyományok, mesék, mondák, történetek.
A település egykori utcái, házai.
Az emberek élete régen és most.	Tanulmányi séta a település környékére.
A természeti formák megfigyelése, elnevezése, felismerése (síkság, dombok, hegyek, völgyek, patakok, folyók, tavak).
Tájház, múzeum, helytörténeti bemutatóhely, kiállítás megtekintése.
Idős emberek meghívása beszélgetésre. Történetek, mondák, szokások, hagyományok gyűjtése. A helyi hagyományok ápolása.	

A továbbfejlesztés alapjai
Megfigyeléseiről, tapasztalatairól a tanuló tudjon szóban beszámolni tanítói kérdések alapján! Tapasztalatait rögzítse tanítói segítséggel! Ismerje fel a tanult jelenségeket rajzról, képről! Ismert témakörben csoportosítson megadott szempont szerint! Legyen képes méréseket végezni, használja helyesen a tanult mértékegységeket! Használja helyesen a napszakok nevét! Sorolja fel az évszakokat és a hónapokat helyes sorrendben! Nevezze meg az évszakok jellemző időjárási jelenségeit! Mutasson be a tanult élőlények közül egyet, sorolja fel jellemző jegyeit! Tájékozódjon jól saját testén! Ismerje a fontosabb élelmiszercsoportokat, valamint ezek arányos fogyasztását egészsége érdekében! Fogadja el a másságot és a testi fogyatékos embereket! Ismerje és használja pontosan a helyet, helyzetet jelentő (előtte, mögötte, közötte, alatta, fölötte, mellette) kifejezéseket! Nevezze meg otthona és az iskola között lévő legfőbb közlekedési veszélyforrásokat, ismerje azok elkerülésének módját! Ismerje lakóhelye főbb jellegzetességeit! Ismertessen egyet a település hagyományai közül! Tudja útba igazítani az idegent lakóhelyén!

3. ÉVFOLYAM

Évi óraszám: 55,5 óra* (A tantárgyi tanterv órakerete a “”B” változatban a szabadon tervezhető órákkal egészíthető ki)

Témakörök, tartalmak	Tanulói tevékenység	
A megismerési módszerek alapozása (folyamatosan). Megfigyelés, leírás, összehasonlítás, csoportosítás, vizsgálódás, egyszerű kísérletek végzése a tanulók közvetlen környezetében lévő tárgyak, élőlények érzékelhető tulajdonságai körében, a folyamatok nyomon követése, egyszerű természeti jelenségek felismerése.	A tapasztalatok lejegyzése, rendezése tanítói segítséggel. Egyszerű kísérletek megfigyelése és elvégzése. Oksági összefüggések keresése a kísérletek tapasztalatai és a mindennapi tapasztalatok között.	
Becslések, egyszerű mérések szabványegységekkel (m, dm, cm, mm; t, kg, dkg, g; l, dl, cl, ml, hl; óra, perc, másodperc; °C) tanítói segítséggel.	Mérések, méréssorozatok végzése. 	
A tapasztalatok általánosítása. 
Ismerkedés a közvetlen tapasztalással nem megszerezhető ismeretek forrásaival (gyermekenciklopédiák, egyszerű képes határozók, térképek, álló- és mozgóképek). A tapasztalatok kifejezése élőszóban, rajzban, írásban tanítói segítséggel.	Tapasztalatok megjelenítése egyszerű ábrával, rajzzal. Saját korábbi tapasztalatok beépítése. Gyermekenciklopédiák, könyvek használata adott feldolgozási algoritmus segítségével.
Tévéműsorok, reklámok és az azokban esetleg előforduló helyes és téves tájékoztatások megfigyelése, elemzése (pl. táplálkozás, gyógymódok).	
Az élő természet alapismeretei 
A növények életéhez nélkülözhetetlen környezeti feltételek vizsgálata.	Szeptemberi séta a vizek, vízpartok élővilágának megfigyelésére. (Tavasszal újra visszatérünk!)	
A környezet változásának hatása a növények életére 
(pl. fény, talaj, időjárás, szennyező anyagok).
A növényi élet évszakos ritmusa. 	A növények alkalmazkodása az életkörülményekhez (a fény felé igyekvő növények, az uralkodó szélirány által formálódott fák).
A talaj minőségének, víztartalmának összehasonlítása más élőhelyekkel (kert, erdő, mező).	
A környezet változásainak hatása az állatok életére.
Az állatok évszakok szerinti viselkedése. 	Halak, hüllők, rovarok, békák, madarak, emlősök megfigyelése a természetben, videofilmen.
Hogyan alkalmazkodnak az évszakokhoz, az időjárás változásaihoz.	
A növények és állatok kapcsolata, egymásrautaltsága a természetben. 	A növények rejtőzködő helyet, táplálékot biztosítanak az állatok számára. Az állatok segítenek a növények szaporodásában, életfeltételeik javításában. Táplálékláncok, táplálékhálózatok alkotása applikációs képekből többféleképpen. Indoklásuk.
Hogyan befolyásolja az ember környezete alakulását?
Pozitív és negatív emberi tevékenységek, ezek következményei.	
Viselkedéskultúra a természetben. 	Helyes magatartásformák gyakorlása.
Zaj nélkül, a kitaposott úton közlekedünk, nem háborgatjuk az állatokat stb.	
Testünk és életműködésünk		
Az egészséges életmód, helyes napirend, életrend. Egészség, sport. Testünk mérhető tulajdonságai. 	Az életjelenségek változásainak megfigyelése saját testen és a társakén.	
A környezet változásainak hatása életünkre.		
A helyes táplálkozás.
Fontosabb élelmiszerek, táplálkozási ártalmak.	A változatos étrend fontossága.
Az étkezés és a betegségekkel szembeni ellenálló képesség közötti összefüggés.	
A légzés. A tiszta levegő fontossága. 		
A betegség tünetei (rossz köz-érzet, láz, fájdalom, hasmenés, hányás, vérzés).
A leggyakoribb fertőző betegségek.
A betegségmegelőzés lehetőségei.	A kulturált viselkedési szabályok és a betegségek, balesetek közötti összefüggések (pl. tisztálkodás, zsebkendőhasználat, udvariasság).	
A betegápolás, beteglátogatás szabályai.	Dramatikus játékok.	
A kuruzslás veszélyei.	A természetgyógyászati készítmények helyes használata. Az orvos tanácsainak betartása.	
Találkozás önmagaddal.	Az önismeret alapjainak kialakítása irodalmi szemelvények, dramatikus játékok, önelemzés segítségével.	

Az élettelen természet alapismeretei 
A környezetben előforduló anyagok mérhető tulajdonságai.
A változások megfigyelése.
A hőmérséklet változása. Halmazállapot-változások a mindennapi életben.
A víz előfordulási formái a természetben. Időjárási hatások. 	Megfigyelések, tapasztalatok, mérési eredmények elmondása szóban, rögzítés írásban megbeszélés után. 
Rövid szövegek igazságtartalmának elemzése, megvitatása, eldöntése előzetes tapasztalatok, megfigyelések alapján.
A különféle anyagok halmazállapotának főbb jellemzői.
A halmazállapot-változás megtapasztalása a természetben és kísérletek alapján.
A levegő páratartalmának bizonyítása.	
A fagyás, olvadás, oldódás, forrás, párolgás, lecsapódás megfigyelése. 
E jelenségek hasznosítása a mindennapi életünkben. 	A gőz feszítő erejének bizonyítása kísérlettel.	
Az égés. Éghető és éghetetlen anyagok. A tűz haszna, káros hatásai. Mi okozhat tüzet a háztartásban (elektromos készülékek, gyufa, karácsonyfa, gyertya)?	Különféle tűzoltási módszerek (homok, hab, víz). Az iskolai poroltó készülék használata. Gyakorlatok: gyors kivonulás az iskola tűzriadó terve szerint. Pánikhelyzet elkerülése, a tűzoltók telefonszáma. A megelőzés fontossága.	
Játékos vizsgálódások mágnesekkel. 	Mit vonz a mágnes? Játékok különféle anyagokkal.	
Mágneses működésű eszközök a környezetünkben (pl. zárak, sakktábla, hangszóró). Vonzás, taszítás megfigyelése.	Következtetések megfogalmazása szóban.	
Közlekedés 		
Jellemző közlekedési eszközök a lakóhelyen (modern és hagyományos). Helyi és távolsági közlekedési eszközök. 
Helyes és helytelen utazási szokásaink.
A gyerekek, mint a balesetek okozói.	Magatartásformák gyakorlása valós helyzetekben. 
Információ, jegyváltás, helyes viselkedés a különböző élethelyzetekben.
A veszélyhelyzet, a gyermekbalesetek okai és a viselkedés közötti összefüggés.	
Tájékozódási alapismeretek 		
A tárgyak alaprajza. Kicsinyítés rajzolással.	Útvonalak berajzolása az alaprajzba. Térképvázlat készítése az iskola környékéről. Jelek alkalmazása.	

Útvonalrajzok, térképvázlatok készítése jól ismert terepről.
Együttesen tervezett térképjelek használata.
Az iránytű. A négy fő világtáj
(mellékvilágtájak).
Felszínformák.
A lakóhely és környékének felszínformái.
Állóvizek, folyóvizek.
Hogyan alakítja az időjárás a felszínt?	Tájékozódás a szabadban iránytű segítségével.
A felszínformák megismerése tanulmányi séta, videofilmek, képek segítségével. Kialakításuk homokozóban, terepasztalon.
Időjárási jelenségek előidézése kísérletekkel. Megfigyelés, következtetések levonása.	
Országismeret 		
Földünk, hazánk, lakóhelyünk.
Elemi tájékozódás Magyarország domborzati térképén.
A lakóhely megjelölése Magyarország megyéinek térképén.
Anyanyelvünk, jelképeink (címer, zászló, himnusz).
Hazánk fővárosa Budapest.	Személyes élménybeszámolók, tv, videó, dia, könyvek alapján életképek Magyarországról. Budapest nevezetességei, várostörténete. Országház (jelképek), hidak, színházak, Nemzeti Múzeum, Duna, Vár, Állatkert, Margitsziget, bevásárlóközpontok, közlekedés.	
 A lakóhely élete.	 Tapasztalatgyűjtés, megfigyelés. A lakóhely társadalmi, gazdasági, kulturális élete. Közlekedés, hírközlés, hagyományok, lakóhelyi közösségek.
Kiállítás fotókból, rajzokból, fogalmazásokból, hagyományos 
eszközökből és az itt gyártott ipari termékekből.
Idegenvezető játék a lakóhely nevezetes helyeire.	

A továbbfejlesztés alapjai
A tanuló rögzítse írásban tapasztalatait, megfigyeléseit, méréseit az előzetesen megbeszélteknek megfelelő módon! Tapasztalatai alapján döntsön mondatok, rövid szövegek igazságtartalmáról! Olvassa le helyesen a hőmérőt! Használja helyesen a tanult mértékegységeket!
Nevezze meg az anyag halmazállapotait, azok néhány jellemzőjét! Közvetlen környezetéből nevezzen meg példákat a halmazállapot-változásra! Használja helyesen az oldódás, olvadás szavakat. Ismerje a mentők, tűzoltók, rendőrség telefonszámát, értesítésük módját!
Nevezzen meg a környezetéből néhány fontosabb jellemző fajt! Sorolja fel az élőlények életfeltételeit, ismerje az életjelenségeket!
Ismerje, hogyan kerülhetők el a betegségek. Tudja megkülönböztetni az egészséges és a beteg állapotot! Tervezze meg változatos, egészséges étrendjét!
Tájékozódjon az iskola környékéről készített térképvázlaton! Állapítsa meg helyesen iránytű segítségével a fő világtájakat! Nevezze nevén a település jellemző felszíni formáit, felszíni vizeit, nevezetes épületeit, közlekedési eszközeit. Ismertessen egyet a település hagyományai közül. Tudja útbaigazítani az idegent lakóhelyén.

4. ÉVFOLYAM

Évi óraszám: 37 vagy 55,5 óra

Témakörök, tartalmak	Tanulói tevékenység	
A megismerési módszerek alapozása (folyamatosan). Megfigyelés, leírás, összehasonlítás, csoportosítás, vizsgálódás, egyszerű kísérletek végzése a tanulók közvetlen környezetében lévő tárgyak, élőlények érzékelhető tulajdonságai körében, a folyamatok nyomon követése, egyszerű természeti jelenségek felismerése.	A tapasztalatok lejegyzése, rendezése tanítói segítséggel. Folyamatos megfigyelés.	
Önálló mérés a gyakori szabvány mértékegységek alkalmazásával.	Méréssor megtervezése, végzése.	
Az ismeretforrások (gyermekenciklopédiák, egyszerű képes határozók, térképek, álló- és mozgóképek) felhasználása megismeréshez tanítói segítséggel.	Az egyéni ismeretszerzés megalapozása.
Búvárkodás a könyvtárban. Önálló beszámolók a könyvtári tájékozódás eredményéről. Internet használata.	
A tapasztalatok rögzítése élőszóban, rajzban, írásban tanítói segítséggel.	Összefüggő feleletek tanítói kérdésekre. A jelenségek megfigyelésével, okok keresésével következtetések levonása.	
Az élő természet alapismeretei 		
A tanuló környezetében megfi-
gyelhető élőhelyek jellemzői. 
Növény- és állatfajok jellemzői 
(testfelépítése, szervei, táplálkozása, szaporodása, viselkedése, alkalmazkodása a környezethez). Táplálkozási kapcsolatok. 	Egyszerű összefüggések keresése az élőlény élőhelye, életmódja és testfelépítése között. A helyi környezet és az élőlények környezetalakító hatásának vizsgálata.
A lakóhelyen megfigyelhető néhány lágy és fás szárú növény, valamint néhány emlős, madár, gerinctelen állat tulajdonságainak rendszerezett megismerése, ezek táplálékláncba sorolása.	

Testünk, életműködésünk 		
Az ember életkori szakaszai. 
A különböző korú emberek szervezetének, életműködésének, viselkedésének összehasonlítása. 
Táplálkozási betegségek és az egészséget károsító szokások 
(vegyszerek, mérgező anyagok). 
Szenvedélybetegségek: dohányzás, alkoholizmus, drogfogyasztás. 
Légúti betegségek, allergiát okozó növények. 
Kapcsolat a kisebbekkel, idősebbekkel és a társakkal. Barátság, szeretet. 
A reklámok hatása életmódunkra. 	Dramatikus játékok az egyes életkori szakaszokról. Megfigyelés, mérések. Érzékszervi tapasztalások (testtartás, a haj, a bőr minősége).	
	A vitaminok szerepe a táplálkozásban.	
	Beszélgetés, példák a káros szenvedélyekről, és azok következményeiről.	
		
	Az emberi kapcsolatainkat befolyásoló tulajdonságok.	

		
	Példák, szituációk a mindennapi életből, az irodalomból.	
		
	Plakátok, tv-reklámok megbeszélése, elemzése, hatásuk.	
Az élettelen természet alapismeretei		
Élőhelyünk a Föld. 		
Időjárás, éghajlat. 	Feldolgozás csoportmunkában, kutatás a könyvtárban, videofilm.	
Az időjárás hatása életünkre.
Környezetünk tisztasága, szennyezettsége (a talaj, a víz, a levegő, az erdők, az állatok, az emberiség veszélyeztetettsége).
A szennyezettség hatása az 
élőlényekre.
A megelőzés, a védekezés lehetőségei.
Otthonunk tisztasága, szennyező forrásai.
Mit tehetünk lakókörnyezetünk védelméért?	Folyamatos megfigyelések, egyszerű vizsgálatok, kísérletek a levegő, a víz, a talaj tisztaságával kapcsolatosan.
Levegő-, víz-, talajvizsgálat érzékszervekkel, egyszerű eszközökkel (nagyító, szűrőpapír, vattadarab).
A különválogató hulladékgyűjtés szükségességének belátása, kezdeményezés, segítségkérés a felnőttektől.
A lakóhelyen és környezetében előforduló szennyező anyagok hatása, tartós jelenlétének veszélyessége (füst, por, zaj, szennyvíz helytelen kezelése).	

Tájékozódási alapismeretek		
“Amiről a térkép mesél…”
A domborzat és vízrajz ábrázolása a térképen.
Az életfontosságú víz.
A vizek haszna.
Elemi szintű tájékozódás Magyarország domborzati és közigazgatási térképén.
A lakóhely a térképen.
Tájaink képekben.	Közvetlen és közvetett tapasztalatszerzés a felszíni formákról és a vizekről.
A víz minősége, okos használata, takarékosság.
A víz, mint megújuló energiaforrás.
Tájékozódási gyakorlatok egyszerű tájolóval, a lakóhely térképével.
Magyarország nagytájainak felismerése jellemző képek, leírások alapján.
Tájékozódás a nemzeti parkok élővilágáról olvasmányszinten.
Fotók, képek gyűjtése, tablók készítése.	
Országismeret 		
Magyarország és környezete.
Szomszédaink, népcsoportok, kisebbségek hazánkban. Magyarok a határokon túl. Településtípusok (város, falu, tanya).	Nevezetes épületek, szobrok, templomok, népviseletek, népi építészet, hagyományok. Fotók, képek, könyvek gyűjtése, kiállítás.
Egyéni élménybeszámolók, videofilmek alapján.	
Hazánk természeti szépségei, kulturális emlékei, értékei képekben.	A világörökség részei: Budapest dunai panorámája a várnegyeddel, az Aggteleki Nemzeti Park, Hollókő, a Pannonhalmi Apátság bemutatása röviden, könyvtárban való búvárkodás alapján.	
Híres magyarok, hírünk a világban. A lakóhely nevezetes szülöttei.	Híres magyarok. Kutatás a könyvtárban.
A lakóhely híres szülötteinek felkutatása, tevékenységük.	
Közlekedés
A kerékpáros közlekedés szabályai.
A balesetek elkerülése.
Utazás megtervezése.	Gyakorlatok a kerékpáros közlekedés szabályainak elsajátítására. A veszélyhelyzetek okainak elemzése.
Vonat-, autóbusz-menetrend használata.
Udvarias viselkedés a közlekedésben.	

A továbbhaladás feltételei
A tanuló keressen a tankönyvön kívül más ismerethordozókból a tananyaghoz kapcsolódó információkat! Tanítói kérdésre néhány mondatos összefüggő felelettel válaszoljon! Mutasson be egy-egy ismert növényt, emlőst, madarat és gerinctelen állatot a lakóhely környezetéből! Nevezze meg az életükhöz szükséges környezeti feltételeket!
Nevezzen meg a környezetéből környezetszennyező forrásokat, ismerje azok egészségkárosító hatásait! Legyen képes méréseket végezni a tanult körben az emberi testen, nevezze meg a tanult élettani jellemzőket! Tudja, hogyan őrizheti meg egészségét, és mi veszélyezteti azt leginkább!
Ismerje a domborzat jelölését a térképen! Találja meg lakóhelyét, nagytájainkat Magyarország domborzati térképén! Ismerje lakóhelyének védett természeti értékeit! Mutassa be a lakóhelyéhez közeli kirándulóhelyek egyikét! Nevezze meg a különbségeket az eltérő településtípusok között!

Tudja, hogyan lehet megközelíteni a szomszédos településeket! Nevezzen meg veszélyhelyzeteket járművel való közlekedés, kerékpározás közben! Nevezze meg a lakóhelyén élő népcsoportokat, beszéljen szokásaikról, hagyományaikról!
Rendelkezzen az életkorának megfelelő környezeti erkölccsel, társadalmi – természeti felelősséggel, együttműködő képességgel, a személyes és közös felelősségtudat alapjaival!

Szemléltetés, tárgyi eszközrendszer
A környezetismeret-órákon használatos szemléltető- és kísérleti eszközök egy része „házilag” is elkészíthető (vagy pl. technika órán) egy részük a biológiai-kémiai szertárból elhozható. Sokszor egyszerű mindennapi eszközökkel is tudunk „csodát” mutatni a gyerekeknek.
A legfontosabb valamennyi szemléltetési módszer közül a tanulmányi séta. Alsó tagozatban minden jellemző élőhelyet meg kell mutatnunk a gyerekeknek. Legyen fél- vagy egésznapos. (Pl. környezetismeret; ének: énekelünk növényekről, állatokról szóló dalokat; magyar: verseket, történeteket, mondókákat, találós kérdéseket mondunk, olvasunk növényekkel, állatokkal kapcsolatosan a pihenő alatt; testnevelés: bújócska, fogócska, labdajátékok; technika: állatnyomok kiöntése gipsszel, kéregminták készítése; rajz: tájkép rajzolása a szabadban.)
Választhatunk lehetőség szerint, így alaposan, nyugodtan minden nézőpontból tanulmányozzák a gyerekek a természetet.
Mivel a környezeti nevelésnek 30 százaléka helyi sajátosságokra kell, hogy épüljön, attól függően, hogy hogyan élnek és milyen képességűek a gyerekek, válogathat a pedagógus a jelölt témák közül. Így mozgásteret hagyunk a helyi tantervek számára.
1. ÉVFOLYAM
OPTIMUM 	MAXIMUM 	
– Környezetismereti munkatankönyv
– Különféle anyagú tárgyak
– Tárgyakat, növényeket, állatokat ábrázoló képek
– Képeskönyvek
– Hőmérő
– Zöldség- gyümölcsfélék, kenyér és tésztafélék, húsfélék, felvágottak, tej, tejtermékek
– Tisztálkodási eszközök
– Fogápolási eszközök	– „Házunk táján” (videofilm, Szilágyi Márta
Reflektor Videostúdió)
– „Élősarok” kialakítása a tanteremben: szobanövények, akvárium (benne karmosbéka,
vízicsigák, vízinövények)
– Sáskák vagy kéktücskök
– Játék orvosi táska eszközeivel (fonendoszkóp, recept stb.)	

2. ÉVFOLYAM
OPTIMUM 	MAXIMUM 	
– Környezetismereti munkatankönyv
– Előzetesen gyűjtött anyagok: lehullott levelek kavicsok, termések, üres kagyló-, csigahéjak, képek
– Órák (ébresztőóra, stopper, homokóra, metronóm
– Különféle élelmiszerek, ízesítő anyagok
– Magnetofon vagy CD-lejátszó, kazetták, CD-k: zene, állathangok, a víz, a szél hangja stb.
– Mérőszalag
– Lázmérő	– Videofilmek: „Kis növényismeret”, “Erdő mélyén” (Reflektor Videostúdió) 
– „Élősarok” kialakítása (mint az 1. o.-ban)
– Terepasztal a felszínformák építéséhez
– A lakóhelyre és környékére jellemző tárgyak, írásos hagyományok gyűjteménye
– Gyereklexikonok	

3. ÉVFOLYAM
OPTIMUM	MAXIMUM	
– Tankönyv + munkafüzet
– Mérőeszközök: hőmérő, űrmértékek, mérőszalag, tömegmérő eszközök, időmérő eszközök
– Gyermekenciklopédiák, növény- és állathatározók 
– Terepasztal
– Borszeszégő, petri csészék
– Technikaórán készített kártyagyűjtemény növényekről, állatokról, táplálékláncok összeállításához stb.
– Földgömb, Magyarország domborzati térképe, a lakóhely és környékének térképe
– Eszközök, anyagok a tűzoltási módszerek modellezéséhez (fémtálca, hab, homok)
– Iránytűk csoportonként
– A lakóhely és környékén termesztett növények, ipari termékek
– Magnetofon, kazetta, mikrofon az idegenvezető játékokhoz	– Szobamérleg
– Videofilm: „Vizek mentén”, „Élősarok”: növények, állatok gondozása (akvárium halakkal)
– “Kis könyvtár” a tanteremben a gyerekek saját könyveiből
Folyóiratok: Természetbúvár, Süni, National Geographic, Szivárvány
–Videofilmek Magyarország tájairól
– Egy hetes erdei iskola
– A biológia szertárban található preparátumok, gyűjtemények	

4. ÉVFOLYAM

OPTIMUM	MAXIMUM	
– Tankönyv + munkafüzet + Földrajzi atlasz
– Az egyéni ismeretszerzés megalapozását segítő eszközök: Könyvek (iskolai, lakóhelyi, saját könyvtár), internet használata
– Földgömb, Magyarország domborzati és közigazgatási térképe, a lakóhely térképe
– Plakátok (reklámok)
– A gyerekek készítette tablók képeslapokból, fotókból, rajzokból
– Terepasztal
– Vonat és autóbusz menetrendek
– Néhány népviselet bemutatása	– Rendszeres folyóirat előfizetés (lásd 3. o.)
– Kirándulás Budapestre és egy nemzeti parkba
– Egy hetes erdei iskola
– A biológia szertárban található preparátumok, gyűjtemények
– Tematikus térképek (túratérképek, időjárási térképek)
– Videofilmek Magyarország tájegységeiről
(Reflektor Videostúdió)
– Hajó, komp menetrend
– Repülőgép menetrend	

Ellenőrzés, mérés, értékelés
(Folyamatosan (lásd a mellékelt értékelő lapon) Az első évfolyam elején szóbeli attitűdfelmérés.