APÁCZAI KERETTANTERVCSALÁD

MOZGÓKÉPKULTÚRA ÉS
MÉDIAISMERET

8. évfolyam
A NAT „Művészetek” műveltségterülete alapján

GYŐR, 2004

Célok, feladatok
A „Művészetek” műveltségi részterülete a Mozgóképkultúra és médiaismeret. Önálló művészeti ágazat, melynek azonban számos rokon vonása van az ide tartozó többi műveltségi részterülettel (az ének-zenével, a vizuális kultúrával és a dráma és tánccal), bár kialakulásuk, kifejezésmódjuk s az adott korban betöltött szerepük rendkívül különböző. A mozgóképkultúra és médiaismeret oktatása során a tanulók felkészültséget szereznek a különböző médiaszövegekkel kapcsolatban az önálló és kritikus attitűd kialakítására, és olyan módszereket sajátítanak el, amelyek segítik őket abban, hogy nyitott szemlélettel használják a hagyományos és az új médiumokat.
Az ismeretszerzésben az írott szöveg dominanciája megszűnt. Kutatások kimutatták, hogy a médium nagy hatással van a társadalom működésére, a társadalom tagjainak befolyásolására. Nem véletlen tehát, hogy az iskolai tantárgyak közé is bekerült a mozgóképi ismeretszerzés.
A Mozgóképkultúra és médiaismeret a mozgóképi szövegértés fejlesztését és a média társadalmi szerepének, valamint működésmódjának a feltárását célozza. Ez az audiovizuális írás-, olvasástudás alapjainak az elsajátítását és a kritikai médiatudatosság fejlesztését jelenti. A médianevelés olyan képesség- és személyiségfejlesztő eszközrendszer, amely szükséges ahhoz, hogy az állampolgárok az információrobbanás és a modern piacgazdaság korában ténylegesen tudjanak tájékozódni és választani. Mivel a média erősen meghatározza, hogyan gondolkodjunk a világ dolgairól, s hatása vetekszik a hagyományos szocializáció ágenseivel – a családéval és az iskoláéval –, a mozgókép- és médiaoktatás a demokráciára nevelésnek és olyan értékek elsajátításának az iskolája, mint a másság elfogadása, a kritikai gondolkodás vagy a tudatos választás képességének a fejlesztése. A mozgóképkultúra és médiaismeret oktatása során a tanulók felkészültséget szereznek a különböző médiaszövegekkel kapcsolatban az önálló és kritikus attitűd kialakítására, és olyan módszereket sajátítanak el, amelyek segítik őket abban, hogy nyitott szemlélettel használják a hagyományos és az új médiumokat.
Fő cél kiválogattatni a tanulókkal azokat az információkat, melyeket
– megértenek, gondolkodásukban felhasználnak;
	– szükségük van rá;
	– gazdagítja érzelemvilágukat;
	– fejleszti esztétikai igényüket;
	– fejleszti kritikai érzéküket;
	– minimálisra szorítja a káros befolyásolást.

A célokhoz tartozó feladatok a tantervben részletezett tartalmak (fejlesztési feladatok) megvalósításával oldhatók meg.
Ehhez szükséges feladatok:
	– a közvetlen emberi kommunikáció megértése, változatos formáinak ismertetése;
– a különböző médiumok által közvetített tartalmak megértetése;
– a tömegkommunikáció hatásainak elemzése
	– a képekbe kódolt adatok, tartalmak, érzelmek megértetése;
	– film, televízió, videó, komputerjáték, web által közvetített anyagok kritikai elemzése.

A tanterv órakerete: 8. évfolyam: 18,5 óra
Kerettanterv 8. évfolyam Mozgóképkultúra és médiaismeret

A MEGVALÓSÍTÁS ESZKÖZRENDSZERE

Munkaformák	Fejlesztési feladatok	A tudatosítást irányító kérdések	
Megfigyelés	A közönség médiafogyasztási szokásainak tanulmányozása megadott szempontok alapján, az eredmények lejegyzése. Az emberek viselkedésének megfigyelése a valóságban és a filmeken, illetve a televíziós műsorokban megadott, majd a tanulók által önállóan javasolt szempontok alapján. Azonosságok, eltérések regisztrálása, azok lejegyzése. Helyszín- és időviszonylatok, illetve karakter- és konfliktusviszonylatok felismerése, megfigyelése a médiaszövegekben. Lényeges információk, tények azonosítása. 	Mi a televízió (mozi, rádió, újság) szerepe az életemben és mások életében? Mit tekinthetünk médiumnak? Befolyásolja-e (és hogyan) a média használata a napirendemet (és másokét)? Mi a szerepe az ember életében a számítógépes játékoknak? Melyek a legkölcsönzöttebb CD-k, DVD-k, kazetták a közeledben levő VIDEOTÉKÁ-ban? Melyek a legkedvesebb filmjeid, elektronikus játékaid?	
Ismeretszerzés 	Mozgóképi szövegek felidézése (elmesélése, illetve lejegyzése), a mozgóképi memória működtetése. Ismeretszerzés személyes beszélgetésekből, tanári előadásokból, statisztikai táblázatokból, lexikonból, könyvtárból, Internetről.	Miféle médium az, amelyik egyszerre ábrázol és reprodukál? Vajon miért képes erre? Mit jelent a nyilvánosság az életünkben? Hogyan alakulhatott ki a mai nyilvánosság? Miért és hogyan lesz valamiből hír a médiában?	
Kommunikáció 	Az elemi mozgóképi szövegalkotó kódok felismerése, mozgóképolvasás. Az elemi mozgóképi szövegalkotó kódok alkalmazása, mozgóképírás. Egyszerű (időben és térben egybefüggő) cselekmények képsorozatokkal történő megjelenítése, tagolása. Átélt, elképzelt vagy hallott esemény mozgóképi megjelenítésének megtervezése az életkornak megfelelő szinten (story-board, animáció, interjú, képregény, bábfilm).	Miért élt az ember mindig is a közvetett kommunikáció (pl. a képiség) eszközeivel? Miben különbözik egymástól a személyes (közvetlen) kommunikáció és a médiumokon keresztül történő (közvetett) kommunikáció?	

Munkaformák	Fejlesztési feladatok	A tudatosítást irányító
kérdések	
Értelmezés, elemzés, tolerancia 	Mozgóképi szövegkörnyezetben megfigyelt emberi kommunikáció értelmezése, kifejtése élőszóban és írásban. Sztereotípiák és konvenciók azonosítása a mozgóképi szövegkörnyezetben. Mozgóképi szövegkörnyezetben megfigyelt egyszerű (teret és időt formáló) képkapcsolatok értelmezése élőszóban és írásban. Mozgóképi szövegkörnyezetben megfigyelt kép-hang kapcsolatok értelmezése élőszóban.
Vita a média használatával kapcsolatos megfigyelések alapján a média társadalmi szerepéről, működésmódjáról.	Miért van annyi reklám a világban? Milyen szempontok szerint különböztethetőek meg a mozgóképi szövegek egymástól?
Milyen eszközökkel tereli a mozgóképi szöveg szerzője a figyelmünket? Vajon miért érdemes ennek utánajárnunk? Milyen igazságtartalma van a reklámoknak?
Hogyan befolyásolja a fogyasztásainkat a média?	
Kritikai gondolkodás, problémaérzékenység 	Önálló kérdések megfogalmazása a 
tárgyalt témával kapcsolatban.
A lényeg kiemelése írott, látott és hallott szövegekből.
Mozgóképi szövegek értelmezése
alapján feltevések, állítások megfogalmazása a szöveg keletkezésének hátteréről, a közlő (szerző, médiaintézmény) szándékairól. Érvek gyűjtése a feltevések mellett és ellen.	Kinek az érdeke, hogy sok 
csatorna sokféle műsort közvetítsen?
Hogyan vizsgálhatjuk valamely korban és társadalomban
a nyilvánosságot?
Mi köze van a valóságnak a
médiában megjelenő világhoz, miféle világot jelenít meg a
média?
Vajon mit lehet, és mit nem
lehet reklámozni? Milyen
szempontok szerint, milyen
módon elemezhető egy reklámfilm?	
Önismeret, együttműködés, választás, tolerancia, alkotásra való beállítódás	Saját médiahasználati szokások kritikus megfigyelésére alapozó tudatos mű- és műsorválasztás. A művekben, műsorokban megjelenő konfliktusok, viselkedési módok és megoldások tudatos kritikai elemzésén, illetve a valóságismereten alapuló szerepjátékok, szövegképzési gyakorlatok.
Egyszerű mozgóképi szövegek létrehozásának előkészítése és azok kivitelezése.	Miért akarja magát az ember minél inkább természethűen megörökíteni? Hol tartunk ebben most? Hogyan értékeled a tv sorozatait? Ki a sztárok közül a példaképed?	

Követelmények
A tanulók a megfelelő mozgóképi alkotások tanulmányozása útján lehetőséget kapjanak saját személyiségük jobb megismerésére, történelmi, társadalmi és kulturális összefüggések felismerésére.
Tudatosítni kell:
	– mozgóképi közlésmód miért és miképpen alkalmas a tapasztalati világ reprodukálására és egyúttal a személyes közlésre;
– szórakoztatóipar miért és miképpen veszélyezteti az értelmes kultúrát és egyúttal a személyiség autonómiáját.
	Az audiovizuális szövegek szövegértési képességének fejlesztése során törekedni kell:
	– hogy a tanulók ismerjék fel a médiaszövegekben megjelenő kulturális mintákat;
	– médiaszövegek befolyásoló, gyakran rejtett érték- és érdekrendszerének megértésére;
	– a tömegkommunikációs eszközök kritikus ésszuverén használatára.

Az értékelés eljárásai
Az értékelés a kezdeményezések meglétére, önálló véleményalkotásra épül fel. Ügyeljünk arra, hogy a munkában minden tanuló valamiképpen vegyen részt, és ez már elégséges feltétele legyen a továbbhaladásnak, az elégséges szintnek.
Több téma feldolgozása munkacsoportok szervezését igényli. Itt értékeljük az együttműködő készséget, egymás segítését.
Érdemjeggyel is értékelhetjük az alábbi önként vállalt feladatokat:
	– kiselőadás tartása;
	– beszámoló készítése;
	– rajz, újság, látványtervezés;
	– interjúkészítés;
	– videózás.

A lezáró érdemjegy kialakításakor a meglevő érdemjegyeket és az év közben adott szöveges értékeléseket vegyük figyelembe.