APÁCZAI KERETTANTERVCSALÁD

TERMÉSZETISMERET

5–6. évfolyam

A NAT “Ember és természet”  műveltségterülete alapján

GYŐR, 2004

BEVEZETŐ 
Alapelvek, célok 
Az Ember a természetben műveltségi terület keretében zajló nevelő-oktató munka feladata, célja sokrétű: 
– a diszciplináktól független általános természettudományos fogalmak, eljárások és szemléletmódok formálása; 
– kézségek, képességek alakítása, a személyiségjegyek pozitív formálása;
– a tudomány, a tudományos kutatás, mint társadalmi tevékenység bemutatása;
– a fizikai, kémiai és az életre vonatkozó tudásrendszerek alakítása; 
– a tudományok egymásra épülését biztosító külső és belső feltételek kiemelése, a tudásrendszerek összehangolása; 
– a tudomány és a technika, valamint a társadalom fejlődésének kapcsolatát érintő meggyőződések formálása; 
– a tanulók rendszerben, kölcsönhatásban, kapcsolatokban történő gondolkodásának erősítése; 
– az életben nélkülözhetetlen, s elsősorban a természettudományokban begyakorolható megismerési, tanulási, értelmezési technikák és módszerek azonosítása, fejlesztése (pl. megfigyelés, kísérletezés, mérés, következtetés, összehasonlítás); 
– a természettudomány szerepének megismertetése a társadalmi folyamatokban, a személyes sorsok alakulásában, nevelés arra, hogy az így szerzett tudás, felelős cselekvésben nyilvánuljon meg; 
– a tudomány természetére, történetére és a kiemelkedő alkotók munkásságára vonatkozó ismeretek alakítása (a magyar vonatkozások, s ezek európai kapcsolatainak kiemelésével). 
Az Ember a természetben műveltségi területen folyó nevelés-oktatás a természeti folyamatok, összefüggések s az ember ezekkel való kapcsolatának tényleges megértésére épül. Az értelmes tanulás feltétele, hogy a tanulók megismeréssel kapcsolatos beállítódásait a tudás önálló, tevékeny formálásának lehetőségébe és fontosságába vetett meggyőződés határozza meg. Maga a megismerési, tanulási folyamat a tanulók aktív, értelmező tevékenysége, a tapasztalatoknak a már meglévő elképzelések keretei között történő feldolgozása, az eredmények önálló, kritikus értékelése és alkalmazása. Az értelmes tanulás során létrejövő tudásrendszereknek alkalmasnak kell lennie környezetünk jelenségeinek előrejelzésére, magyarázatára, s alkalmazhatónak kell bizonyulnia a mindennapi tevékenységek során. 
Az iskolázás 1–6. évfolyamában zajló természettudományos nevelés a természeti világ elemi megismerésének lehetőségét biztosítja a 6–12 évesek számára. A tanulók elsajátíthatják a tudományos megismerés legelemibb eljárásait, a megismerési folyamatokkal kapcsolatos általános tudásrendszereket és műveleteket, mint amilyen: 
– az előzetes elképzelések formába öntése, a hipotézisalkotás, a megfigyelések és a kísérletek tervezése; 
– a mindennapokból ismert mennyiségek elemi szintű értelmezése, tudatos használata, mérése; 
– a tapasztalatok szóban, írásban való nyelvileg helyes megfogalmazása, rajzban, grafikonon történő rögzítése, a problémamegoldás elemi műveletei; 
– az ismeretszerzés, tájékozódás már kisiskolás korban elérhető és gyakorolható módszerei. 

Fejlesztési feladatok 
1. Tájékozódás a tudomány – technika – társadalom kölcsönhatásáról, a természettudományról, a tudomány és a tudományos megismerés.
A tudományos vizsgálódások kérdésfeltevéseinek és eredményeinek tudatos összekapcsolása a témához illeszkedő technikai és társadalmi kérdésekkel. 
Az embernek mint a természet szerves részének kezelése a természeti folyamatok elemzése során. A környezetre kifejtett emberi, társadalmi hatások elemzése. Az e körben felmerülő problémák felismerése, megoldási módok keresése. 
Az egyéni és a tudományos elképzelések összehasonlítása, a tudományos vizsgálódások hatékonyságának, fontosságának, fejlődésének izgalmas, kalandjellegének érzékeltetése, megláttatása. 
A tudománytörténet néhány nagy alakjának élettörténetével, munkásságával, eredményeivel való ismerkedés. 
A megismert természeti törvényszerűségek alkalmazása technikai eszközök működésének, folyamatok leírásának magyarázatára. 
2. Természettudományos megismerés 
A természeti és technikai tárgyakkal, jelenségekkel, folyamatokkal összefüggő elképzelések megfogalmazása, az ezekkel kapcsolatos megbeszélésekben való részvétel. A tanult egyszerűbb esetekben a folyamatok eredményeinek előrejelzése, s az előrejelzés eredményességének elemi értékelése. Önálló vizsgálódás, a megfigyelések irányított rögzítése. Adott olvasnivalóból meghatározott szempontok szerinti információk kigyűjtése. 
Rendszeres megfigyelés, kísérletezés, mérés elvégzése vizsgálódásokhoz, modellalkotáshoz, problémamegoldásokhoz kötötten, önállóan és csoportmunkában is. Az eszközök balesetmentes használata. 
Ismerethordozók (könyvek, lexikonok, enciklopédiák, térképek, táblázatgyűjtemények) használata csoportmunkában. 
Bekapcsolódás a tanár által ajánlott ellenőrző kísérletek eredményeinek elemzésébe. A megfigyelések, tapasztalatok, megszerzett ismeretek és azok előzetes elképzelésekhez való viszonyának saját szavakkal történő, nyelvileg helyes megfogalmazása és írásban való rögzítése. Az előzetes elképzelések, előrejelzések, valamint a megfigyelt jelenségek és a mért értékek közötti eltérések felismerése. Törekvés ezeknek az eltéréseknek a magyarázatára. 
3. Tájékozódás az élő és élettelen természetről 
Az anyag legfontosabb tulajdonságainak (tehetetlenség, kölcsönható képesség) kvalitatív értelmezése, az ezeket jellemző mennyiségek bemutatása. Az anyagfogalom fokozatos kiterjesztése különféle anyagfajtákra, a levegőre, majd általában a gázokra. Az anyagmegmaradás szempontjából szemléletileg kritikus jelenségek elemzése (pl. égés, kémiai átalakulások, halmazállapot-változások, gázok összenyomása, melegítés folyamatai). 
Használati tárgyak anyagainak felismerése, egyszerűbb anyagok technikai formálása, használati tárgyak készítése. 
A gázoknak s köztük a levegőnek (pozitív) tömeg és súly tulajdonítása. A tömeg és súly fogalmainak elválasztása a szilárdság és keménység fogalmaitól. 
Halmazállapot-változások kísérleti, jelenség szintű megfigyelése. 
Oldódás és olvadás megkülönböztetése megfelelő folyamatok vizsgálatával és értelmezésével. A halmazállapot-változásokról tanultak összekapcsolása időjárási jelenségekkel. Az időjárás és az éghajlat jelenségeinek értelmezése, elemzése. 
Az anyag folytonosságáról alkotott kép mellett 
– azzal szembeállítható módon – a részecske képkonstrukciója (egyszerű golyómodell hatékonyságának tesztelése, magyarázatok alkotása, a modell határainak keresése). 
Ismerkedés a részecskékből való felépítettség konkrét példáival (kristályos anyagok, keveredési folyamatok magyarázata, összetett rendszerek összetevőinek felismerése). 
Anyagok tulajdonságok szerinti csoportosítása, egyes tulajdonságok anyagszerkezeti értelmezése. 
Kvalitatív energiafogalom. Ismerkedés konkrét, hétköznapi folyamatokban az energiafajtákkal, az energiahordozókkal, az energiaforrásokkal, az energia átalakulásaival. 
A változások, az átalakulások esetében energiára vonatkozó, egyelőre kvalitatív megfontolások használata. 
Egyszerű játékok a hang, a fény és a hő terjedésével kapcsolatban. 
Annak bemutatása példák segítségével, hogy a folyamatban részt vevő testek energiái más testek energiájává, illetve másfajta energiákká alakulnak át. 
Az energiahordozók jelentősége a hétköznapokban, az energia iránti igény felismerése, e kérdéskör összekapcsolása emberi tevékenység területeivel. Az energiatakarékosság jelentősége és konkrét módozataival való ismerkedés. Energiatakarékos magatartás kialakítása. 
Információközléssel kapcsolatos játékok (kódolás, dekódolás, a zaj szerepének szemléltetése stb. a fogalmak használata nélkül, konkrét játékokban). 
Az ismert tér fokozatos “kitágítása”, távolságra vonatkozó becslések. Tájékozódás a lakóhelyen és annak környékén. A tájékozódási feladatokban hely, irány és távolság meghatározása, a világtájakra, a földrajzi fokhálózatra, valamint a térképekre vonatkozó ismeretek használata. Magyarország elhelyezése Európában és a Földön. 
Az idő egységeinek megismerése, számítások. Rövidebb távú folyamatok (évszakok, éghajlati és időjárási jelenségek, a természet rövidebb távú, néhány éves, évtizedes, évszázados változásai) áttekintése, elemzése. A mozgás általános jellegének tudatosulása. Leírások, példák megadása hely- és helyzetváltoztató, aktív és passzív mozgásokra az élővilágban. Néhány esetben kétségek megfogalmazása a mozgások köznapi (arisztotelészi) jellegű magyarázatával kapcsolatban. 
A Föld egészére vonatkozó alapvető ismeretek (a földtengely ferdeségének következményei, földrajzi övezetek, kontinensek, óceánok stb.) megszerzése és használata természeti és társadalmi folyamatok magyarázatára, előrejelzésére. A felszínformák felismerése. A felszínváltozások főbb folyamatainak leírása, példák bemutatása, a változási folyamatok eredményeinek felismerése. A Földünk–környezetünk műveltségi területtel összhangban Magyarország vagy valamely kontinens földrajzi leírása. 
Konkrét példákon annak demonstrálása, hogy egy rendszer egységes “viselkedést” produkál, a környezetében valamilyen funkciót tölt be, szerkezete van. Az eljárás alkalmazása elsősorban életközösségek bemutatása során (a konkrét életközösségeket a Földünk, környezetünk műveltségi terület tartalmával összhangban kell kiválasztani). 

A tanult körben a természeti rendszerek (élettelen és élő), elemeik állapotainak, változásaiknak, a rendszerekre jellemző folyamatoknak a bemutatása, összehasonlítása (Földön tapasztalható folyamatok, Naprendszer, életközösségek, éghajlati övezetek, éghajlati és időjárási jelenségek). Az oldódásnak, a halmazállapot-változásoknak, a lassú és gyors égés folyamatainak, a hőtágulásnak, a testek folyadékban való úszásának, lebegésének, elmerülésének világos elkülönítése a gyakorlati helyzetek elemzése során. E jelenségek, folyamatok felismerése, kvalitatív leírása. 
Az egyensúly fogalmának bevezetése egyszerű mérésekkel, kísérletekkel. 
A természetben, elsősorban az életközösségekben szerepet játszó néhány szabályozási folyamat részletesebb elemzése, a fogalmak meghatározása nélkül. 
Az életjelenségeken alapuló élet-értelmezés használata az élővilág, a Föld folyamatainak elemzése során. 
Az élővilág relatív állandóságának, valamint változásának, a hosszú időszakok alatt lezajló átalakulásnak az elfogadása, az öröklődés lehetséges szerepének felismerése. 
Fokozatos ismerkedés a rendszertani egységekkel: sejtalkotó, sejt, szövet, szerv, szervrendszer, szervezet (egyed), ökológiai rendszer fogalmakkal, konkrét esetekben a hierarchikus szerveződés felvázolása. Életközösségek leírására vonatkozó módszerek elsajátítása, alkalmazása konkrét leírásokban. 
Nagyobb “osztályok” nevének és egymáshoz való viszonyaiknak az alkalmazása az ismeretszerzés során a hierarchikus osztályozásra vonatkozó tudás használatával. 
A növényi és az állati anyagcsere összehasonlítása. Az öröklődés és a szaporodás összekapcsolása. 
Az emberi szervezet felépítésének és működésének alapszintű ismerete, a rendszerszerűség belátása. Az egyes szervrendszerek fontosabb, gyakoribb betegségeinek, a megelőzés és a gyógyítás mindenki számára elsajátítandó módozatainak ismerete. 
A környezetet leggyakrabban szennyező anyagoknak és forrásainak azonosítása, a szennyezéshez vezető emberi tevékenységek felismerése a környezetben. Általános problémaérzékenység minden megismert területen. A szennyező anyagokkal való óvatos bánásmód megismerése. A természet jövőjéért, fenntarthatóságáért érzett felelősség vállalása, a környezet, s különösen a talaj, a víz, a levegő és a táj értékeinek védelme, megóvása. 

Általános célok, feladatok 
Az 5–6. évfolyam természetismeret tantárgyának tanítási – tanulási céljai az 1–4. évfolyam környezetismeret tantárgyára épül, azzal egységes rendszert alkot. Az ott megalapozott természettudományos megismerési módszereket fejleszti tovább, bővíti a tanulók környezetre vonatkozó ismereteit, készségeit, szokásait, a tárgy iránti érdeklődésüket, attitűdjeiket. 

A kerettantervben kidolgozott tananyag főbb céljai 
A tanulók a természeti jelenségeket egységükben, komplex módon értelmezzék, ezért az élő és élettelen természet biológiai, földrajzi, fizikai, kémiai alapjelenségeit – ahol erre lehetőség van – integráltan dolgozza fel. 
Az 5–6. évfolyamos természetismeret tanítása-tanulása során figyelembe kell venni, hogy a tanulók gondolkodása képszerű. A megismerési folyamatban ezért döntő a sokoldalú érzéki megismerés feltételeinek megteremtése. A sokoldalú érzéki tapasztalatokkal megszerzett képzetek biztos alapot jelentenek a természeti folyamatok, elemi összefüggések, törvényszerűségek megértéséhez. A természettudományos nevelésben így biztosítjuk, hogy a tanulók a tapasztalataik birtokában képesek legyenek alapvető gondolkodási műveletek, pl. konkretizálás, elvonatkoztatás, általánosítás és ezekre alapozva egyszerűbb fogalomalkotások, ítéletek, következtetések elvégzésére. 
Ebben az életkorban elvont fogalmak megalkotása nem szükséges, de fontos feladat, hogy a természettudományos gondolkodáshoz szükséges értelmi képességeket (az észlelést, meg-figyelést, figyelmet, emlékezetet, képzetet) fejlesszük a tárgy tanítása során. A tanulók szerezzenek gyakorlatot a különböző természeti tárgyak, élőlények, jelenségek minőségi és mennyiségi jellemzőinek elemi szintű összehasonlításában, mérésében, csoportosításában. Ismerjék meg és használják a vizsgálódásokhoz, mérésekhez, kísérletekhez szükséges eszközöket. 
A természetismeret tantervének célja továbbá a környezeti nevelés. Ebben az életkorban a hangsúly a környezet állapota iránti érzékenység kialakításán és az ökológiai szemlélet meg-alapozásán van. A tanulók váljanak nyitottá a természet szépségei, értékei és a környezeti problémák iránt. Ismerjék meg hazánk legfontosabb természeti értékeit, védett területeit, nemzeti parkjait. 
Ismerjék meg, hogy a környezetünk állapota saját egészségünkre is hatással van. Igényeljék az egészséges életkörülményeket, lássák be, hogy maguk is felelősek a környezet értékeinek megőrzésében, egészséges állapotának fenntartásában. Tudatosítsuk, hogy maguk is felelősek a természet jövőjéért, ismereteik és tapasztalataik birtokában készüljenek fel a természet meg-óvására, a környezeti problémák megelőzésére. 
A kerettanterv tananyaga és követelményei motiválnak arra, hogy a tanulók a természettudományos ismereteiket megfelelő ismeretterjesztő könyvek, folyóiratok, rádió és televízió műsorok, számítógépes kapcsolatok révén is fejleszthetik. 
A természetismeret fontos tanítási-tanulási célja, hogy a tanulók képesek legyenek a megszerzett ismeretek, tapasztalatok alapján – írásban és szóban – gondolataikat önállóan megfogalmazni. 

5. ÉVFOLYAM 
Órakeret 
Éves óraszám: 37 (vagy 55,5*) óra 
Heti óraszám: 1 (vagy 1,5) óra 
*(A tantárgyi tanterv órakerete 55,5 órára a szabadon tervezhető órákkal egészíthető ki).

Belépő tevékenységformák 
Észlelések, megfigyelések, vizsgálatok, kísérletek alapján néhány konkrét alapfogalom kialakítása.
A megfigyelt jelenségek alapján konkretizálási és általánosítási gondolkodási műveletek végzése. A megismert természeti jelenségekben az anyag változásainak alapfokú értelmezése.
Az egyszerű jelenségek okszerű magyarázata. A szöveges és képi információk értelmezése, 
rendszerezése, egyszerű következtetések levonása. Mérések, kísérletek önálló elvégzése és eredményeik értelmezése. Iránymeghatározás térképen, tájékozódás, egyenes vonalú távolságmérés. 
A valóságos környezet megfigyelésével, vizsgálatával információnyújtás. Közvetett információnyújtás ismeretterjesztő kiadványok, képek, filmek, modellek segítségével. 
Az élőlényekre vonatkozó köznapi ismeretek természettudományos szemléletű bővítése, rendszerezése. 
Az érzéki megismerésen, konkrét tapasztalatokon alapuló szabatos fogalomhasználat. A megismert élőlények testfelépítése és életmódja közötti alapvető összefüggések felismerése. 

Az egyes témakörökre fordított időkeret 
  I. Gyümölcs- és zöldségféléink
     Gyümölcs- és zöldségféléink károsítói 	  kb. 12 óra 
 II. Változások a környezetünkben 	kb.   9 óra	
III. Leggyakoribb háziállataink 	kb.   5 óra	
IV. Ház körül élő állatok  	kb.   5 óra	

I. GYÜMÖLCSEINK ÉS ZÖLDSÉGFÉLÉINK ÉS LEGFONTOSABB KÁROSÍTÓI 
Cél
Ismerjék meg a tanulók: 
– a legfontosabb gyümölcseinket, zöldségféléinket, termesztésük környezeti feltételeit, a gyakori kártevőiket és az ellenük való védekezés különböző formáit; 
– a gyümölcsök, zöldségfélék jelentőségét az egészséges táplálkozásban. 

Tartalom 
A szilvafa szervezeti felépítése, gyökérzete, törzse, lombkoronája, virágja, csonthéjas termése. 
A szilva kártevője a szilvamoly, az ellene való védekezés. 
Az almafa főbb részei, a metszéssel alakított lombkorona jellegzetessége. 
Az almatermés kialakulás és felépítése. 
Az almamoly fejlődése, kártétele, az ellene való védekezés formái. 
A szőlő szervezeti felépítése. A bogyótermés részei. A szőlő gombakártevői. 
A paprika és a paradicsom szervezeti felépítése, a bogyótermésük jellegzetességei, főbb termesztési körzetei hazánkban. 
A sárgarépa, petrezselyem, fejes káposzta, vöröshagyma és a burgonya szervezeti felépítése, a felhasználásra kerülő növényi részek jellegzetességei (főgyökér, levél, hagyma, gumó). 
A legismertebb rovarkártevő a cserebogár, testfelépítése, szaporodása, kártétele. 
Termesztett gyümölcseink és zöldségféléink jelentősége az egészségmegőrzésben és az egészséges táplálkozásban. 
A környezetbarát növénytermesztés főbb ismeretei.

Követelmények 
Ismerjék a témakörben bemutatott zöldség- és gyümölcsfélék jellegzetes szerveinek felépítését és nevét (főgyökérzet; mellékgyökérzet; lágy szár, fás szár; módosult szár; gumó; tönk; torzsa; egyszerű és összetett levél; virág; virágzat; bogyó stb.). 
A főbb növényi részek alapján ismerjék fel a tanult zöldség- és gyümölcsféléket. 
Tudják egyszerű vázlatrajzzal ábrázolni a tanult zöldség- és gyümölcsfélék termését és egyéb szerveit. 
Ismerjék a tananyagban szereplő termesztett növények fő termesztési körzeteit, a zöldség és gyümölcsfélék igényeit az élettelen környezeti tényezőkkel szemben (talaj, tápanyagok, hőmérséklet, víz). 
Legyenek képesek a megismert növényeket megadott szempontok szerint összehasonlítani, csoportosítani, az azonosságokat és különbségeket felismerni (gyökérzet, szár, levél, terméstípus, környezeti igény). 
Szerezzenek tapasztalatokat az ember környezetátalakító munkájáról, a vadon élő, ősi zöldség és gyümölcsfélék és a belőlük kinemesített fajták összehasonlításával. 
Tudják, hogy a tudomány fejlődésével az ember képes bizonyos növényi tulajdonságok megváltoztatására (pl. a termés nagysága, íze, alakja stb.). 
Ismerjék a lakóhelyük környékén termesztett leggyakoribb zöldség- és gyümölcsféléket. 
Szerezzenek gyakorlatot a növényi részek vizsgálatában és az ehhez szükséges eszközök biztonságos használatában. 
Tudják a zöldség és gyümölcsféléink károsítóinak a nevét (cserebogár, almamoly, szilvamoly, káposztalepke, peronoszpóra) és kártételüket. 
Ismerjék a kártevők elleni védekezés szükségességét, a vegyszeres és a környezetbarát növényvédelem különböző formáit. 
Szerezzenek tapasztalatokat a környezetbarát növénytermesztés alapjairól, a biokertészet és a biológiai növényvédelem lényegéről. 
Tudják a tananyagban szereplő zöldség- és gyümölcsfélék jelentőségét az egészségmegőrzésben és az egészséges táplálkozásban. 
Legyenek képesek az ismeretterjesztő irodalomból (könyvek, lexikonok stb.) önállóan is információkat szerezni. 
Tudják a témakörben elvégzett megfigyelések, kísérletek, eredményeit, tapasztalatait elemezni, azokat szóban, írásban saját szavaikkal kifejezni. 
Koncentráció 
Környezetismeret 1– 4. évfolyam 
Az évszakok jellemző időjárása. Természeti viszonyok a lakóhelyen. 
Szennyező források a környezetünkben. A szennyezések hatása az élőlényekre. 
Elemi ismeretek a növények gondozásáról. 
A termesztett növények csoportosítása felhasználásuk szerint. 
Élelmiszerek, táplálékaink, zöldségek, gyümölcsök. 
A növények életéhez szükséges környezeti feltételek (talaj, víz, levegő, fény, hőmérséklet). 
A növények tápanyagai és táplálékkészítése. 
A növényi élet évszakos ritmusai. 
Növények és az állatok egymásrautaltsága.
Technika és életvitel 1–4. évfolyam 
Ismerkedés az anyagokkal (fa, termések, levelek, szalma, nád). 
A természetes és a mesterséges környezet. Az épített környezet. 
Az ember természetátalakító munkája. 
A városi és a falusi élet. A nagyvárosi élet előnyeinek, hátrányainak megbeszélése. 
Természetismeret 5. évfolyam 
A domborzat ábrázolása a térképen. 
A napsugárzás, a napfény, a hőmérséklet. A hőmérséklet évi, napi változása. 
Hazánk éghajlatának jellemzői. 
Az emberi tevékenység felszínformáló hatása. A szél és a folyóvíz felszínformáló munkája. 
A továbbhaladás feltételei 
Ismerjék a legfontosabb zöldség és gyümölcsféléink nevét, szervezeti felépítésük sajátosságait, jelentőségüket az egészséges táplálkozásban, termesztésük feltételeit. 
Tudják a leggyakoribb kártevők nevét, a kártevők szaporodását és az ellenük való védekezés különböző formáit. 
Mondjanak példákat a hazánk fő zöldség- és gyümölcstermesztő tájaira. 
II. VÁLTOZÁSOK A KÖRNYEZETÜNKBEN 
Cél 
Ismerjék meg a tanulók 
– a felmelegedés és lehűlés következtében végbemenő fizikai változásokat; 
	– tudják összekapcsolni a halmazállapotról tanultakat az időjárási jelenségekkel; 
– ismerjék a levegő és a gázok alapvető tulajdonságait; a levegő nyomását; 
– ismerjék az alapvető mágneses jelenségeket; 
	– ismerjék meg a folyadékok alapvető tulajdonságait; 
	– figyeljék meg a szilárd testek úszását, merülését, lebegését a folyadékban. 

Tartalom 
A hő érzékelése; a hőmérséklet; a hőmérséklet mérése; a folyadékos hőmérő részei, működése. 
A szilárd testek, a folyadékok és a gázok hőtágulása. 
A hő terjedése vezetéssel, áramlással és sugárzással. Hőszigetelés. 
Halmazállapotok, halmazállapot-változások. Olvadás és fagyás, párolgás és lecsapódás, forrás. 
Az időjárás és az éghajlat jelenségeinek értelmezése, ezen belül: 
– a levegő és a légkör; a levegő, mint gáz-halmazállapotú anyag tulajdonságainak kísérleti vizsgálata; 
– a légnyomás és kísérleti bemutatása. 
Az iránytű működésének megértéséhez szükséges alapvető fizikai ismeretek, ezen belül 
– mágneses jelenségek: a mágnesek között tapasztalható vonzás és taszítás; 
– mágnesezhető és nem mágnesezhető anyagok;
– a Föld mágneses tulajdonságai, az iránytű működése. 
A folyadékok tulajdonságainak kísérleti vizsgálata. 
A folyadékba helyezett szilárd testek úszásának, merülésének és lebegésének kísérleti bemutatása; gyakorlati vonatkozások. 

Követelmények 
Ismerjék a folyadékos hőmérőket, azok részeit, működését. 
Tudják használni a folyadékos hőmérőt. 
Ismerjék a Celsius-féle hőmérsékleti skálát. 
Tudják leolvasni a hőmérőket. 
Legyenek képesek a hőmérsékleti változások nyomon követésére. 
Ismerjék a szilárd testek, folyadékok és a gázok hőtágulásának jelenségét, és ismerjék fel ezek következményeit környezetükben. 
Legyenek képesek egyszerű kísérletek elvégzésére, a kísérletekből adódó következtetések levonására. 
Tudják, hogy a környezetüknél magasabb hőmérsékletű testek hőforrások. 
Egyszerű kísérletek segítségével ismerjék meg a hő terjedésének különböző módjait: a vezetést, az áramlást és a sugárzást, és ismerjék fel ezek hatásait környezetükben. 
Egyszerű példákon keresztül ismerjék meg a hőszigetelést, megvalósulását és jelentőségét a mindennapi életben és az élővilágban. 
Ismerjék meg a szilárd, a folyékony és a légnemű halmazállapotot, a víz példáján keresztül a halmazállapot-változásokat és azok körülményeit. 
Ismerjék fel a környezetükben lejátszódó halmazállapot-változásokat. Tudják az időjárás és az éghajlat jelenségeit értelmezni, ezen belül: 
	– ismerjék a levegő tulajdonságait, fontosabb alkotórészeit; 
	– legyenek képesek egyszerű kísérletek elvégzésére a levegő térfogatának, összenyomhatóságának és nyomásának kísérleti igazolására; 
– rendelkezzenek a légnyomással kapcsolatos legalapvetőbb ismeretekkel. 
Rendelkezzenek az iránytű működésének megértéséhez szükséges alapvető fizikai ismeretekkel, ezen belül: 
	– egyszerű kísérletek segítségével ismerjék meg a mágnesek, illetve a mágnesek és a mágnesezhető anyagok között fellépő hatásokat; 
	– tudják, hogy minden mágnesnek két ellentétes pólusa van; 
	– tudják az anyagokat mágneses tulajdonságaik alapján csoportosítani; 
	– tudják, hogy a Föld is rendelkezik mágneses tulajdonságokkal; 
– értsék az iránytű működését.
Legyenek képesek a folyadékok fizikai tulajdonságainak vizsgálatára szolgáló egyszerű kísérletek elvégzésére, azok magyarázatára; a folyadékok tulajdonságainak rendszerezésére, ezen belül: 
	– rendelkezzenek a folyadéknyomással kapcsolatos legalapvetőbb ismeretekkel; 
	– ismerjék az úszás, a merülés és a lebegés jelenségét. 

Koncentráció 
Környezetismeret 1– 4. évfolyam 
A dolgok érzékelhető tulajdonságai.
Összehasonlítások az érzékeltek alapján.
Mérések, mértékegységek használata.
Az időjárás elemeinek megfigyelése, a víz különböző megjelenési formáinak felismerése.
Saját testhez viszonyított irányok.
Tájékozódás az iskolában és környékén.
Irányok meghatározása – a négy fő világtáj.
Tájékozódás (irányok meghatározása) iránytű segítségével. 
Földünk–környezetünk 5. évfolyam 
Az időjárás és az éghajlat elemei A település és környéke felszínének jellemző vizei. 
Technika és életvitel 1–4. évfolyam 
Becslés, mérés, a mérési eredmények feljegyzése. 
A környezet tárgyainak anyagai. 
Az anyagok érzékelhető tulajdonságai. 
Az időjárásnak megfelelő öltözködés. 
Épített környezet, épületek. 
A balesetveszélyek felismerése és megelőzése a háztartásban. 
A modern közlekedés eszközei (vízi közlekedés). 

A továbbhaladás feltételei 
Ismerjék a szilárd testek, a folyadékok és a gázok hőtágulásának jelenségét; ismerjék a folyadékos hőmérő részeit, működését. 
Tudják, hogyan terjed a hő a különböző halmazállapotú anyagokban. 
Ismerjék a halmazállapot fogalmát, változásait. Tudjanak példát mondani a természetben végbemenő halmazállapot-változásokra. 
Ismerjék a levegő, mint gáz halmazállapotú anyag legfontosabb fizikai tulajdonságait és a légnyomást. 
Ismerjék a mágneses kölcsönhatás alapvető jelenségeit. Tudják, hogy a Föld mágneses tulajdonságokkal is rendelkezik, és az iránytű működésének alapelveit. 
Ismerjék a folyadékok fizikai tulajdonságait. 
Tudják, mi az alapvető különbség a szilárd testek úszása, lebegése és merülése között, és tudjanak azokra példákat mondani.

III. HÁZIÁLLATOK 
Cél 
Ismerjék meg a tanulók 
	– a leggyakoribb háziállataink testfelépítését, életét, tenyésztésük alapfeltételeit; 
	– az állattenyésztés egészségügyi, környezetvédelmi és állatvédelmi szabályait. 

Tartalom 
A házisertés, a szarvasmarha, a házityúk ősei, a háziasításuk folyamata. 
A háziállatok őseinek élőhelye és főbb tulajdonságai. 
A tananyagban szereplő háziállatok testfelépítése, életmódja (táplálkozása), szaporodása. 
A háziállatok tartásának, tenyésztésének alapismeretei: tartási körülmények, takarmányozás. 
Az állattenyésztéssel kapcsolatos legfontosabb állatvédelmi szabályok. 

Követelmények 
Ismerjék meg a tananyagban szereplő állatok testfelépítését, életmódját, szaporodását. 
Ismerjék fel és nevezzék meg a háziállatokat egy-egy jellegzetes szervezeti sajátosság alapján, (pl. koponya, fogazat, végtag). 
Tudjanak a megismert háziállatok közül azonosságokat és különbségeket keresni (pl. életmód, testfelépítés, szaporodás). 
Legyenek képesek a megismert háziállatok főbb tulajdonságait különböző szempontok alapján (kültakaró, mozgás, szaporodás, táplálkozás) csoportosítani. 
Tudják a legfontosabb testrészek, szervek nevét (pl. végtag, fogazat stb.), és ezek alapvető működését. 
Tudjanak néhány példát mondani arra, mely tulajdonságokban hasonlítanak a háziállatok az ősi fajokra. 
Ismerjenek meg példákat a testfelépítés és az életmód kapcsolatára (fogazat – táplálkozás). 
Legyenek képesek egyszerű vázlatrajzokkal kifejezni a legfontosabb szervezeti sajátosságokat (pl. patás végtag, összetett gyomor, redős és gumós zápfog, kapirgáló láb, toll). 
Tudják a tananyagban szereplő háziállatok jelentőségét az egészséges táplálkozásban. 
Szerezzenek tapasztalatokat az ember tenyésztői munkájáról a vadon élő ősök és a belőlük kinemesített háziállatok összehasonlításával. 
Ismerjék meg a lakóhelyük környékének jellegzetes háziállatait, az állattenyésztés jelentőségét lakóhelyük gazdasági életében. 
Ismerjenek meg néhány ősi magyar háziállatfajtát (szürke marha, mangalica, rackajuh). 
Szerezzenek ismereteket az állattartás legfontosabb állat-egészségügyi és környezetvédelmi követelményeiről. 
Ismerjék meg a nagyüzemi állattartás legfontosabb szabályait és az állatok védelmére vonatkozó főbb ismereteket. 
Tudják, hogy a tenyésztői munka során az ember a háziállatok fontosabb tulajdonságait megváltoztatta.

Koncentráció 
Környezetismeret 1–4. évfolyam 
Az évszakok jellemző időjárása. 
Környezetünk tisztasága, szennyezések forrásai, a szennyezések környezetkárosító hatásai. 
A környezetünkben előforduló állatok megfigyelése. 
A vadon élő és a tenyésztett állatok közötti különbségek. 
Az állatok életéhez szükséges környezeti feltételek.
A környezet változásainak hatása az állatok életére. 
Az állatok szaporodása és táplálkozása. 
A növények és az állatok kapcsolatai, egymásrautaltságuk. 
A hazai életközösségekben megismert emlősállatok (szarvas, őz, vaddisznó, róka) és madarak (tőkés réce, fehér gólya) testfelépítése, táplálkozása, szaporodása. 
Hazánk felszíne: síkságok, dombságok, hegyek. 
Hazánk fő folyói, tavai.
Technika és életvitel 1 – 4. évfolyam 
A természet és az ember alkotta környezet megkülönböztetése, főbb jellemzőik. 
Az ember természetátalakító munkája.
Technika és életvitel 5. évfolyam 
Az ember és a természet kapcsolata. 
A természetes és a mesterséges környezet jellemzői. 
Az egészséges táplálkozás és az élelmiszerek alkotórészei.
Természetismeret 5. évfolyam 
Az időjárás és az éghajlat elemei. 
Hazánk éghajlatának jellemzői. 
A továbbhaladás feltételei 
Ismerjék a leggyakoribb háziállataink nevét, testfelépítését, táplálkozását és szaporodását. 
Tudják az állattenyésztés és az állattartás legfontosabb egészségügyi, környezetvédelmi és állatvédelmi szabályait. 
Tudjanak példákat mondani a háziállatok vadon élő ősére, továbbá régi magyar háziállatokra. 
Ismerjék azokat a ház körül élő állatokat, amelyek veszélyes betegségeket terjesztenek. 

IV. HÁZ KÖRÜL ÉLŐ ÁLLATOK 
Cél 
Ismerjék meg a tanulók 
– a leggyakoribb ház körül élő állatok főbb jellemzőit; 
– a betegségeket terjesztő, ház körül élő állatokat; 
– a kedvtelésből tartott állatokat.

Tartalom 
A kutya, a macska, az egér, a patkány, a füstifecske, a házi veréb testfelépítése, életmódja, szaporodása. 
A különböző kutya- és a macskafajták haszna a ház körül. Az ember egészségét is veszélyeztető állatok (egér, patkány, házilégy) elleni védekezés különböző formái. 
A városok különböző élőhelyei és az itt megtelepedő állatok megismerése.

Követelmények 
Ismerjék meg a tananyagban szereplő állatok testfelépítését, életmódját, szaporodását. 
Ismerjék fel a ház körül élő állatokat egy-egy sajátos testfelépítésbeli jellegük (végtagok, fogazat, kültakaró, csőr) alapján. 
Tudják egyszerű vázlatrajzokkal kifejezni a tanult állatok néhány sajátságos vonását. 
Tudjanak példákat mondani a testfelépítés és az életmód közötti kapcsolatra. 
Legyenek képesek a megismert állatokat megadott szempontok alapján csoportosítani, összehasonlítani, azonosságokat és különbségeket felismerni testfelépítésükben, életmódjukban és a szaporodásukban. 
Ismerjék meg a kutya és a macska tartásának körülményeit, szabályait, a két állatcsoport igényeit a mesterséges környezettel szemben. 
Ismerjék meg a lakókörnyezetükben azokat az állatokat, a melyek veszélyes betegségeket is terjeszthetnek. 
Tudják azokat a betegségeket, amelyeket a ház körül élő állatok terjesztenek. 
Ismerjék a betegségterjesztő állatokkal szembeni védekezés formáit. 
Szerezzenek tapasztalatokat a ház körül élő madarakról, ismerjék meg a madárvédelem és a madártelepítés jelentőségét. 
Tudják, hogy a természetes, biológiai növényvédelemben az énekesmadaraknak fontos szerepe van. 
A helyi lehetőségek függvényében vegyenek részt a madarak téli etetésében és végezzenek madártelepítési tevékenységeket (etetők, odúk készítése és kihelyezése a parkokban, a lakóházak körül, gyümölcsösökben). 
Szerezzenek tapasztalatokat arról, hogy az emberi települések környékén számos élőhely van, ahol bizonyos növények és állatok megtalálják életfeltételeiket. 
Ismerjék meg a várost mint sajátságos élőhelyet, és tudjanak néhány példát mondani az állatok (rozsdafarkú, fekete rigó, vörös vércse, nyest, róka stb.) alkalmazkodására a sajátos környezeti viszonyokhoz.

Koncentráció
Környezetismeret 1–4. évfolyam 
Az évszakok jellemző időjárása. 
A lakóhely levegőjének tisztasága, a szennyezés különböző formái. 
A kedvtelésből tartott állatok viselkedése. 
A környezet-változás hatása az állatok életére. 
Az állatok kültakarója, légzése, mozgása, táplálkozása, szaporodása. 
A hazai életközösségekben megismert emlősállatok és madarak testfelépítése, életmódja és szaporodása. 

Technika és életvitel 1–4. évfolyam 
A természetes és az ember alkotta környezet megkülönböztetése, főbb jellemzőik. 
Az ember természetátalakító munkája.
Technika és életvitel 5. évfolyam 
Az ember és a természet kapcsolata. Az ember környezetátalakító munkája. 
A természetes és az ember alkotta környezet közötti különbség. 
Az állat alkalmazkodása a környezethez. 
Az egészséges táplálkozás és az élelmiszerek alkotórészei.
Természetismeret 5. évfolyam 
A tanult háziállatok testfelépítése, életmódja, szaporodása. 
Az emlősállatok és a madarak közös tulajdonságai. 
A zöldség- és gyümölcsfélék kártevői, a vegyszeres és a környezetbarát növényvédelem. 
A biológiai védekezés lényege a kártevők ellen. 

6. ÉVFOLYAM 
Órakeret 
Éves óraszám:  37 óra (vagy 55,5 óra*)
Heti óraszám:     1 óra (vagy 1,5 óra)
*(A tantárgyi tanterv órakerete 55,5 órára a szabadon tervezhető órákkal egészíthető ki)

Belépő tevékenységformák 
A tananyag feldolgozása során szerzett tapasztalatok összevetése a korábban megszerzett képzetekkel. 
Az értelmi képességek fejlesztésével, a gondolkodás műveleteire támaszkodva (azonosságok és különbségek keresése, rész-egész viszonyok feltárása, oksági összefüggések keresése, következtetések levonása, ítéletek alkotása) egyszerű természettudományos fogalmak megalkotása. 
A természeti folyamatok és összefüggések felismertetése, magyarázata, bizonyítása. 
Az önálló és csoportos, együttműködő ismeretszerzésre való felkészítés. Feladat és problémamegoldás a különböző ismerethordozók, információforrások alkalmazásával. 
Bemutatások, kísérletek, modellek alkalmazása az anyag mérhető tulajdonságainak, kölcsönhatásainak, változásainak elemi szintű értelmezésére. A szerzett tapasztalatok értékelése. 
Egyszerű tájékozódási gyakorlatok térképen és a földgömbön a földrajzi fokhálózat segítségével. 
Képi információk és szemléletes leírások felhasználásával elsődleges képzetek kialakítása a földrajzi övezetességről. 
Magyarország földrajzi helyzetének, nagytájainak bemutatása. 
Hazánk környezeti értékeinek, védett területeinek, nemzeti parkjainak, a legjellemzőbb életközösségeinek leíró jellegű bemutatása, a képzetek gazdagítása a hazai tájakról. 
A hazai tájak élővilágának jellemző társulásai, a társulásokat alkotó fajok. 
A jellegzetes életközösségek ökológiai szemléletű jellemzése, a hazai élővilág sokféleségének és értékeinek bemutatása. 

Az egyes témakörökre fordított időkeret 
I. A hazai erdők élete. 	               kb.   8 óra 
II. Kölcsönhatások.                           kb. 12 óra 
III. Kémiai alapismeretek. 
	IV. A Föld bolygó.		kb.   5 óra 
	 V. A vizek, vízpartok élete.	kb.   8 óra 
	VI. A füves területek élete. 	kb.   8 óra
	
	      Hazánk nemzeti parkjai.
	      A hazai élővilág kutatóinak munkássága. 
	I. A HAZAI ERDŐK ÉLETE 

Cél 
Ismerjék meg a tanulók 
–a hazai erdők kialakulásának környezeti feltételeit; 
	– az erdők jellegzetes élőlényeit; 
	– az erdőt, mint életközösséget; 
– az erdők pusztulásának okait, védelmük szükségességét. 

Tartalom 
Hazánk természetes és telepített erdői. Az erdők kialakulásának környezeti feltételei. 
A tölgyesek, bükkösök, fenyvesek földrajzi elhelyezkedése hazánkban. 
Az uralkodó fák szervezeti felépítése (gyökérzet, törzs, lombkorona, virágzat, termés). 
A tölgy, a bükk, az erdei fenyő alkalmazkodása a környezeti feltételekhez. 
A gombák fő jellemzői, táplálkozásuk, jelentőségük az erdő életében. 
A hazai erdők gyakori cserjéinek szervezeti sajátosságai, jelentőségük az erdő életében. 
A cserjék és a gyepszint lágy szárú növényeinek alkalmazkodása a környezeti feltételekhez. 
Az erdő virágtalan növényeinek (zuzmók, mohák, páfrányok) szervezeti felépítése, alkalmazkodásuk a környezethez. 
A virágtalan növények jelentősége az erdők életében. 
Az erdő gyakori emlősállatai közül a szarvas, a vaddisznó, a róka, a sün testfelépítése, életmódja, szaporodása. 
A tananyagban szereplő emlősállatok kapcsolata az erdő állataival és az élettelen környezeti tényezőkkel. 
A lombhullató és örökzöld erdőink néhány jellegzetes madarának testfelépítése, életmódja, szaporodása. 
A tanult madárfajok alkalmazkodása az élő és élettelen környezeti feltételekhez (csőr- és lábtípusok, táplálkozási és fészkelési módok, költöző és állandó madarak). 
A ragadozó emlősállatok és madarak jelentősége az erdő életközösségében. 
Az erdő ízeltlábú állatainak testfelépítése, életmódja, szaporodása (teljes átalakulás és átalakulás nélküli fejlődés). 
Az erdők talajának fő jellemzői, a természetes erdők talajának tápanyagképződése. 
A hazai erdőket sújtó környezeti ártalmak. Az erdők jelentősége és védelmük fontossága. 
Követelmények 
Tudják a természetes és a telepített erdők közötti különbség lényegét. 
Földrajzi ismereteikre támaszkodva értsék meg, hogy hazánk természetes erdői a mérsékelt övezeti lombhullató erdők zónájába tartoznak. 
Ismerjék hazánk főbb erdőtípusait, a hegyvidéki és az alföldi tölgyeseket, a bükkerdőket, az őshonos fenyőerdőket, a láp- és ligeterdőket, továbbá mindezek kialakulásának környezeti feltételeit. 
Tudják a tölgy, a bükk, az erdei fenyő szervezeti felépítését, a törzs, a lombkorona, a levél, a virágzat és termés jellemzőit. 
Tudják a lomblevél és a tűlevél, a lombhullató és az örökzöld fogalom lényegét. 
Értsék meg a gombák jelentőségét az erdők életében, tudják, hogy a gombák szervezeti felépítésükben különböznek a növényektől, állatoktól. Ismerjék a gyilkos galóca fő részeit. 
Tudják a különböző gombafajok jelentőségét az anyagok lebontásában. 
Ismerjék meg a gyakori cserjéink fő részeit (gyökérzet, ágak, gallyak, vesszők) és jelentőségüket az erdők életében. 
Tudják néhány gyepszintben élő növény nevét és alkalmazkodásukat az élettelen környezeti tényezőkhöz. 
Értsék meg, hogy az élettelen környezeti tényezők közül a fény döntően meghatározza a különböző erdőtípusok szintezettség. Tudják, hogy az egyes szintekben a növények fényigényüknek megfelelően helyezkednek el. 
Értsék meg az összefüggést a lombkorona alakja, elhelyezkedése és az erdő fényviszonyai között. 
Ismerjék a mohák, zuzmók testfelépítését, jelentőségüket az erdők életében (táplálékbiztosítás, talajképződés, talajvédelem). Tudják, hogy a megismert virágtalan növények spórákkal szaporodnak. 
Ismerjék meg az erdő gyakori emlősállatait (szarvas, vaddisznó, róka, sün) és madárfajait (feketerigó, széncinege, fakusz, csuszka, harkályfélék, héja, stb.). Tudják a tanult madarak és az emlősállatok sajátos testfelépítését, életmódját, szaporodását. Ismerjék a madarak és az emlősállatok közös tulajdonságait. 
Tudjanak példákat mondani a megismert emlősállatok és madarak közül a tesfelépítés és az életmód közötti kapcsolatra. 
Ismerjék meg az erdő ízeltlábú állatai közül a szarvasbogár, a koronás keresztespók, az erdei vöröshangya testfelépítését, életmódját, szaporodását. 
Kísérletek, megfigyelések révén szerezzenek tapasztalatokat az erdő talajának összetevőiről, a talajképződés folyamatáról. 
Értsék meg, hogy a természetes erdőkben a talaj termőképessége (tápanyagkészlete) folyamatosan megújul. 
A témakörben megszerzett ismereteik alapján értsék meg, hogy az erdő élőlényei önmagukban nem élhetnek meg, életközösséget alkotnak. 
Tudják rajzban, írásban és szóban is kifejezni az erdőben élő élőlények testfelépítésének főbb jellegzetességeit. 
Legyenek képesek néhány egyszerűbb kísérlet, terepi vizsgálat elvégzésére az erdő életének megismerésére. 
Tudjanak önállóan is megfigyeléseket végezni, és tapasztalataikat szóban kifejezni. 
Tudjanak táplálkozási láncokat készíteni az erdő élőlényeiből. 
Ismerjék meg a lakóhelyük környékén megtalálható természetes és telepített erdőket, tudják, mely emberi beavatkozások veszélyeztetik az erdő életét. 
Szerezzenek tapasztalatokat a lakóhelyük környéki erdők környezeti állapotáról, az emberi beavatkozások különböző formáiról, a szükséges védelmi intézkedésekről. 
Tekintsék fontos nemzeti kincsnek a hazai erdők életközösségeit. 
Szerezzenek tapasztalatokat az erdő életével kapcsolatos ismeretterjesztő irodalom használatában. A rendelkezésre álló információkat használják fel önállóan is ismereteik bővítésére. 

Koncentráció 
Környezetismeret 1– 4. évfolyam 
A lakóhely környéki élőhelyek megfigyelése, főbb jellemzői. A hazai erdők gyakori növényeinek, állatainak főbb tulajdonságai. Megfigyelések az emberi tevékenységek hatásáról a különböző élőhelyekre. A természet védelmének fontossága, fő feladatai. A helyes viselkedés fő szabályai a természetben. A növények és az állatok életéhez szükséges környezeti feltételek. 
A növények tápanyagai és táplálékkészítése. A növények szaporodása és fejlődése. A lágy szárú és a fás szárú növények jellemzői. 
Az állatok kültakarója, légzése, mozgása, táplálkozása, szaporodása. Az állatok viselkedésének jellegzetességei. Példák a növények és az állatok egymásrautaltságára (táplálkozás, fészkelőhely, búvóhely). 

Technika és életvitel 1–4. évfolyam 
A természetes és az ember alkotta környezet jellemzői. Az ember természetátalakító munkája. Az élővilág és a tárgyi környezet. Az épített környezet: épületek, utak, lakóházak, toronyházak. A nagyvárosi élet jellemzői. A környezet esztétikus kialakítása. 

Természetismeret 5–6. évfolyam 
A háziállatok, a ház körül élő állatok (sertés, szarvasmarha, házityúk, pulyka, kutya, macska, egér, patkány, stb.) testfelépítése, életmódja, szaporodása. 
A madarak és az emlősállatok közös tulajdonságai. A megismert zöldség- és gyümölcsféléink főbb tulajdonságai. Egynyári, kétnyári, évelő növények életszakaszai. 
A fa részei, a gyökérzet, törzs, lombkorona jellemzői. Hazánk nagytájai, a nagytájak leíró jellemzése. A domborzati elemek és a felszíni formák. Hazánk éghajlatának főbb jellemzői, az éghajlatot kialakító és módosító tényezők. 

Technika és életvitel 5–6. évfolyam 
A természetes és a mesterséges környezet fő jellemzői.
Az ember környezetátalakító munkája.
A környezet szennyezése, a szennyezések elkerülésének lehetőségei. 
A természeti folyamatok megfigyelése: mozgás, változás, élet, pusztulás. 
Gazdálkodás a természeti erőforrásokkal. 
A továbbhaladás feltételei 
Ismerjék a hazai erdők, vizek, vízpartok és füves területek legjellemzőbb élőlényeinek testfelépítését, életmódját, szaporodását, a környezethez való alkalmazkodás sajátos formáit. 
Tudják, mely emberi beavatkozások veszélyeztetik, a tananyagban szereplő életközösségeket. 
Mondjanak példákat a hazai életközösségek pusztulásának okaira, a különböző környezet és természetvédelmi intézkedésekre. 
Ismerjék hazánk nemzeti parkjainak földrajzi elhelyezkedését, a nemzeti parkok jelentőségét az élőhelyek és az élőlények védelmében. 
Tudjanak táplálkozási láncokat készíteni a hazai életközösségek élőlényeiből. 

II. KÖLCSÖNHATÁSOK 
Cél 
	– az alapvető fizikai kölcsönhatások megismerése, kvalitatív értelmezése, az ezeket jellemző mennyiségek bemutatása; 
	– a testek fizikai tulajdonságainak csoportosítása és értelmezése a részecskeszemlélet alapján; 
	– az idő mérése, mértékegységeinek pontos használata; 
	– az energiafogalom kialakítása; a különböző energiafajták, energiahordozók, energiaforrások megismerése, kvalitatív jellemzése; 
	– az energiamegmaradás – egyensúlyra vezető folyamatok kvalitatív értelmezése, az egyensúly fogalmának kialakítása. 

Tartalom 
Az alapvető fizikai kölcsönhatások (termikus, mechanikai, elektromos, mágneses és optikai ). 
A testek fizikai tulajdonságai (a szilárd, a folyékony és a légnemű halmazállapot a részecskeszemlélet alapján). 
A testek fizikai tulajdonságainak számszerű jellemzése (a mérés; az idő, a hosszúság és a tömeg mérése, a sűrűség kiszámítása). 
Az energia (fogalma; energiafajták, energiahordozók, energiaforrások, energiaátalakulások; energiatakarékosság). 
Az energiamegmaradás. Egyensúlyra vezető folyamatok. 

Követelmények 
Ismerjék meg a kölcsönhatás fogalmát, tudják azt alkalmazni a már megismert hőtani és mágnességtani jelenségekre. 
Egyszerű kísérletek elvégzésével ismerjék meg a mechanikai kölcsönhatást; tudják annak következményeit; ismerjék a mozgás fogalmát; ismerjék fel a gravitációs kölcsönhatás következményeit. 
Egyszerű kísérletek elvégzésével ismerjék meg az elektromos és az optikai kölcsönhatást. 
Legyen gyakorlatuk az alapmennyiségek (hosszúság, tömeg, idő, hőmérséklet) mérésében, a sűrűség kiszámításában). 
Legyenek képesek az energia elemi szintű értelmezésére. 
Ismerjék a különböző energiafajtákat. 
Értsék meg az energiatakarékosság fontosságát. 
Legyenek képesek az energiaváltozások felismerésére az egyszerű kísérletek elvégzése során. 
Tudják az energiamegmaradás kvalitatív megfogalmazását. 
Legyenek képesek a különbféle változások közös jellemzőit felismerni. 
Egyszerű kísérletekkel állapítsák meg a hőtani és a mechanikai kölcsönhatások közben lezajló fizikai folyamatok irányát; ismerjék meg az egyensúly fogalmát, tudjanak arra gyakorlati példákat mondani.

Koncentráció 
Környezetismeret 1– 4. évfolyam 
Mérések, mértékegységek használata 
Matematika 5. évfolyam 
Térfogatszámítás 
Technika és életvitel 1–5. évfolyam 
A környezet tárgyainak anyagi; szerkezeti anyagok és szerepük. 
Természetismeret 5. évfolyam 
A hő érzékelése; a hőmérséklet; a hőmérséklet mérése; a folyadékos hőmérő részei, működése. 
A hő terjedése vezetéssel, áramlással és sugárzással. Hőszigetelés. 
Halmazállapotok, halmazállapot-változások. 
Olvadás és fagyás, párolgás és lecsapódás, forrás. 
A folyadékok és a gázok fizikai tulajdonságai. 
Az időjárás és az éghajlat elemi. 
Tájékozódás – a fő világtájak kijelölése iránytű segítségével. 

A továbbhaladás feltételei 
Ismerjék az alapvető fizikai kölcsönhatásokat, tudjanak ezekre gyakorlati példákat mondani. 
Tudják csoportosítani a különböző testeket fizikai tulajdonságaik szerint, és tudják értelmezni a fizikai tulajdonságokat a részecskeszemlélet alapján. 
Tudják számszerűen jellemezni a testek fizikai tulajdonságait, tudjanak alapvető méréseket végezni és mértékegységeket helyesen használni. 
Ismerjék az energia fogalmát, a különböző energiafajtákat, energiahordozókat és tudjanak azokra gyakorlati példákat mondani. 
Ismerjék az energiamegmaradás fogalmát, tudják azt kvalitatívan értelmezni. 
Ismerjék az egyensúly fogalmát, és tudjanak az egyensúlyra vezető folyamatokra példákat mondani. 

III. KÉMIAI ALAPISMERETEK
Célok 
A látott jelenségeket képesek legyenek a tanulók megfigyelni, tanári kérdések segítségével visszaidézni, a megfelelő szinten értelmezni. Fontos hogy észrevegyék a saját mindennapi környezetükben bekövetkező természeti-kémiai változások, és a laboratóriumban modellezett kísérletek közötti összefüggéseket. 

A megfelelő szinten képesek legyenek az anyagok csoportosítására. 
Tudják a halmazállapot-változásokat részecskeszemlélettel is, és jelenség szinten is jellemezni, és ezekhez energiaváltozásokat rendelni. Értsék a fizikai és kémiai változások közötti alapvető különbséget. 

Fejlesztési feladatok 
Érteniük kell a tanulóknak, hogy a modell a valóságnak csak egy jellemző részletét, egy meghatározó tulajdonságát ábrázolja. Érzékelniük kell a modell és a valóság méretarányait is. 
TÉMAKÖR 	TARTALOM 	
Bevezetés a kísérleti munkába 	Balesetvédelem. A laboratóriumi munka eszközei, szabályai. Veszélyességi jelek. A kémiai kísérletek megtervezése. 	
Az anyag részecskékből épül fel 	Diffúzió és vizsgálata, értelmezése részecskeszemlélettel. Keverékek, elegyek. Oldás értelmezése részecskeszemlélettel. Oldat, oldószer, oldott anyag. 	
Anyagok csoportosítása tulajdonságaik szerint 	Részecske és halmaz. Fémek tulajdonságainak megfigyelése, anyagok csoportosítása megfigyelhető tulajdonságaik alapján. Részecskék modellezése (golyómodell). 	
Halmazállapot-változások és energiaváltozások 	Halmazállapot-változások. Olvadás, fagyás, párolgás, forrás értelmezése részecskeszemlélettel. Olvadáspont, forráspont. Belső energia és változása. Kristályrács (itt csak mint szabályos szerkezet). Halmazállapot-változások (modellalkotás). 	
Fizikai változások, kémiai át-
alakulások
Az égés 	Fizikai változás és kémiai változás (kémiai reakció) közötti különbség. Égés, gyors égés, lassú égés. Az égés feltételei. A tűzoltás. 	

Témakörök, tartalmak 
A táblázat a témakörhöz tartozó, megtanítandó fogalmakat, elméleteket és jelenségeket tartalmazza. A kísérletek, gyakorlatok vastag betűvel, kiemelten szerepelnek. 

Tanulói tevékenységek 
A látott jelenség megfigyelése, kérdésekre adott válaszokkal történő felidézése. 
Hasonló jelenségek, változások összehasonlítása, hasonlóságuk, különbözőségük kérdésekre adott válaszokkal történő megállapítása. 
Anyagok csoportosítása. 
Balesetmentes munka a kísérletezés során. 
Tanulókísérlet elvégzése tanári utasításra. 
A modell és a valóság közötti absztrakció megértése.
A különböző méretarányok érzékelése. 
Részecske és halmaz közötti különbség megértése. 
Szakmai szöveg értése (az adott szinten). 
A tanult ismeretek alkalmazása az iskolán kívül (otthoni, önálló kísérletek, megfigyelések). 
Részecskeszemlélet kialakulása.

A továbbhaladás feltételei 
A tanuló értse a fizikai és kémiai változások közötti különbségeket, ezeket kísérő energiaváltozásokat. Tudja jellemezni a halmazállapot-változásokat részecskeszemlélettel, energiaváltozással. 
A tanult anyagokat megfigyelhető tulajdonságaik szerint képes legyen csoportosítani (fémek, és olyan anyagok, amelyek nem tartoznak a fémek csoportjába). 
Legyen tisztában a tanult tananyag gyakorlati vonatkozásaival: a víz halmazállapot-változásai a természetben, égés, tűzoltás. 
IV. A FÖLD BOLYGÓ 
Cél 
Ismerjék meg a tanulók 
– a Föld mint égitest néhány fontos jellemzőjét (alakját, tengely körüli forgását, Nap körüli keringését); 
	– legyenek tisztában a tengely körüli forgás, a tengelyferdeség és a Nap körüli keringés következményeivel; 
	– az összefüggést a Föld alakja, tengelyferdesége, a besugárzás és az éghajlati övezetek között. 
Legyen a tanulóknak egységes szemléletes képzetük a Föld éghajlati övezeteiről. 

Tartalom 
A föld alakja. 
A kontinensek és óceánok földrajzi helyzete. 
Tájékozódás a földgömbön a fokhálózat segítségével. 
A Föld tengely körüli forgása és annak következményei (a nappalok és éjszakák váltakozása, az égitestek kelése-nyugvása). 
A Föld Nap körüli keringése, a földtengely ferdesége (az évszakok és az éghajlati övezetek kialakulása). 
Az éghajlati övezetek jellemzői. 

Követelmény 
Ismerjék a kontinensek és óceánok elhelyezkedését a gömb alakú Földön. 
Legyenek képesek elemi szinten tájékozódni a térképen és a földgömbön a fokhálózat alapján. 
Tudják használni a térképet egyszerű földrajzi ismeretek megszerzésére. 
Tudják, hogy a Föld közelítőleg gömb alakú égitest. 
Tudják, hogy a Föld forog a tengelye körül, és a tengely körüli forgás következménye a nappalok és éjszakák váltakozása, az égitestek kelése-nyugvása. 
Tudják, hogy a Föld tengely körüli forgása lehetőséget ad az idő mérésére. 
Tudják, hogy a Föld a Nap körül kering, és tengelye szöget zár be a keringés síkjával. 
Legyenek tisztában a Nap körüli keringés és a tengelyferdeség következményeivel, az évszakok és az éghajlati övek kialakulásával. 
Tudják jellemezni az egyes éghajlati övezeteket.

Koncentráció 
Természetismeret 5. évfolyam 
Változások a környezetünkben. 
Földünk-környezetünk 5. évfolyam 
Az időjárás és az éghajlat elemei. 

A továbbhaladás feltételei 
Ismerjék a Föld, mint égitest néhány fontos jellemzőjét (alak, tengely körüli forgás, Nap körüli keringés) valamint azok következményeit. 
Tudják, milyen fizikai okok vezettek az éghajlati övek kialakulásához. 
V. A VIZEK, VÍZPARTOK ÉLETKÖZÖSSÉGE 
Cél 
Ismerjék meg a tanulók:
– a hazai álló- és folyóvizek jellegzetes élőhelyeit, élőlényeit, az élőlények testfelépítésének jellegzetességeit; 
– a vizek, vízpartok életközösségét, az élőlények egymásrautaltságát, kapcsolatát; 
– a vizes élőhelyek szennyezését, a környezetvédelem fontosságát. 

Tartalom 
A vizek jelentősége az élővilágban (a  víz fizikai és kémiai tulajdonságai). 
A vizek néhány mikroszkopikus méretű élőlényeinek főbb jellemzői (sejtek felépítése, alkotórészei, mozgásuk, táplálkozásuk, szaporodásuk stb.), jelentőségük a vizek életében. 
A vízben és a vízpartokon élő lágy szárú növények (hínárosok, nád, sás, gyékény). 
A vízpartok jellegzetes fás szárú növényei (füzek, nyárfák, égerfák), jelentőségük a vizek életében. 
A vizekben, vízpartokon élő gyakori gerinctelen és gerinces állatok (orvosi pióca, folyami rák, szitakötő, gyötrőszúnyog, éti csiga, folyami kagyló, ponty, dévérkeszeg, lesőharcsa, kecskebéka, barna varangy, stb.) testfelépítése, életmódja, szaporodása, alkalmazkodásuk a környezethez. 
A vizek, vízpartok életközösségének főbb jellemzői, az élőlények tűrőképessége az élettelen környezeti tényezőkkel szemben. 
A vizek, vízpartok szennyezése, a vizes élőhelyek védelmének fontossága.

Követelmények 
Ismerjék meg az élet szempontjából a víz jelentőségét az élővilág számára. 
Tudják, hogy a víz nélkülözhetetlen élettelen környezeti tényező, az élőlények fontos testépítő anyaga, továbbá, az álló- és folyóvizek fontos élőhelyek. 
Értsék meg, hogy a vizek mikroszkopikus élőlényeinek fontos szerepük van a vizek öntisztulásában. 
Ismerjék meg, hogy az amőba, a papucsállatka, a zöld szemes ostoros moszat egyetlen sejtből áll, az életfolyamataikat (táplálkozás, mozgás, szaporodás) a sejtalkotók végzik. 

Élő anyag mikroszkopikus vizsgálatával szerezzenek tapasztalatokat a vizekben élő egysejtűek jellegzetes alakjáról, mozgásáról. 
Értsék meg a vízben és a vízpartokon élő növényzet jelentőségét, tudják, hogy az állatok közvetlenül vagy közvetve a növényekre vannak utalva. 
Ismerjék meg a hínárosok fontosságát, tudják néhány jellegzetes hínárféle testfelépítésének főbb jellemzőit (gyökérzet, szár, levél). 
Tudjanak példákat mondani a hínárfélék környezethez való alkalmazkodására. 
Tudják a nád és a gyékény szervezeti felépítését (gyöktörzs, szár, levél, virágzat, termés). 
Értsék meg a parti öv növényzetének jelentőségét a partvédelemben, és a vizek tisztaságának megőrzésében, öntisztulásában. 
Ismerjék a vízpartok gyakori fáinak (fűzfa, nyárfa) szervezeti felépítését (törzs, lombkorona, virágzat, termés). 
Tudják, hogy a vízparti fák védik a partot a víz romboló munkájától, az állatok számára búvóhelyül, fészkelőhelyü és táplálékul szolgálnak, árnyékolásukkal megakadályozzák a víz felmelegedését. 
Ismerjék meg a vizek, vízpartok jellegzetes gerinctelen állatai közül az orvosi pióca, a folyami rák, a szitakötő, a gyötrőszúnyog, az éti csiga és a folyami kagyló testfelépítését, életmódját, szaporodását. 
Tudják, mely állatok fejlődnek átalakulás nélkül, átváltozással és teljes átalakulással. Ismerjék az egyes fejlődési szakaszok jellemzőit. 
Közvetlen megfigyelésekkel, vizsgálatokkal szerezzenek tapasztalatokat a gerinctelen állatok alkalmazkodásáról az élő és élettelen környezeti tényezőkhöz. 
Legyenek képesek azonosságokat és különbségeket keresni a megismert gerinctelen állatok testfelépítése és a környezethez való alkalmazkodása között. 
Tudják a gerinctelen állatok jelentőségét a vizek életközösségében. 
Ismerjék meg a hazai vizek és vízpartok gerinces állatai közül a leggyakoribb halakat (ponty, dévérkeszeg, lesőharcsa), kétéltűeket (kecskebéka, varangy) és hüllőket (vízisikló, mocsári teknős). 
Tudják a megismert halak, kétéltűek, hüllők kültakarójának, mozgásának, szaporodásának, légzésének és testhőmérsékletének jellemzőit. 
Értsék meg, milyen összefüggés van a lerakott peték (ikrák), tojások száma és az állatok ivadékgondozása között. 
Tudjanak azonosságokat és különbségeket megállapítani, összefüggéseket keresni, általánosításokat végezni a megismert fajok jellegzetességeiből. 
Szerezzenek tapasztalatokat a megismert állatok alkalmazkodásáról az élettelen környezeti tényezőkhöz. 
Tekintsék értéknek a hazai vizek őshonos halfajait, kétéltűit és hüllőit. 
Ismerjék meg a hazai vizek, vízpartok madárvilága közül a fehér gólya, a tőkés réce, a barna rétihéja testfelépítését, életmódját, szaporodását. 
Tudjanak a megismert madárfajok alapján példákat mondani a testfelépítés és az életmód közötti összefüggésekre (úszóhártyás végtag, gázlóláb, fogóláb, hosszú, hegyes csőr, lemezes csőr, tépőcsőr). 
Ismerjék meg a madarak vonulásának okait, összefüggéseit az élettelen és az élő környezeti tényezők változásával. 

Szerezzenek tapasztalatokat az élőhely (álló- és folyóvizek, mocsárrétek, láprétek) és az élőlények (gázló- és úszómadarak, ragadozó madarak, énekesmadarak) védelmének fontosságáról. 
Tudják, hogy a vizek, vízpartok élőlényei is életközösséget alkotnak, azaz növények és az állatok között szoros kapcsolatok alakultak ki. 
Értsék meg, hogy a vizes élőhelyek élőlényei alkalmazkodnak az élettelen környezeti tényezőkhöz (a talajhoz, vízhez, a levegőhöz, a hőmérséklethez, a fényhez). 
Megszerzett ismereteik alapján tudjanak táplálkozási láncot készíteni a vizes élőhelyek élőlényeiből. 
Tudják, hogy az élettelen környezeti tényezők változásait csak tűrőképességük határain belül képesek elviselni. 
Szerezzenek tapasztalatokat a lakóhely környéki vizes élőhelyek környezeti állapotáról, a különböző szennyezésekről és következményeiről. 
A vizek életközösségének megismerése alapján értsék meg, hogy csak bizonyos fokig képesek öntisztítással a szennyezések káros hatásait megszüntetni. 
Ismerjék meg, mely emberi beavatkozások veszélyeztetik a lakóhelyük környéki vizes élőhelyeket. 
Tudják a leggyakoribb szennyező forrásokat (bemosódó műtrágyák, vegyszerek, háztartási szennyvizek, ipari tevékenységekből származó szennyvizek). 
Tekintsék értéknek a vizes élőhelyeket, és a hazai természetes vizek őshonos élővilágát.

Koncentráció 
Környezetismeret 1– 4. évfolyam 
A víz megjelenési formái a természetben.
Halmazállapot-változások a mindennapi életben.
A lakóhely vizeinek tisztasága, a szennyezések formái.
A növények és az állatok életéhez szükséges környezeti feltételek.
A hazai vizes élőhelyek legjellemzőbb növényei és állatai.
Az emberi tevékenységek hatása a természetes élőhelyekre.
A természet védelmének fontossága a vizes élőhelyeken. 
Technika és életvitel 1– 4. évfolyam 
A természetes és az ember alkotta környezet.
Az ember környezet átalakító munkája.
A biológiai élőhelyek hasznosítható anyagai.
Természetismeret 5– 6. évfolyam 
Az eddig megismert gerinctelen és gerinces állatok fő tulajdonságai: testfelépítés, életmód, szaporodás. 
A tanult háziállatok és az erdő élete témakörben megismert növények és állatok alkalmazkodása a környezeti feltételekhez. 
A fás szárú és a lágy szárú növények szervezeti felépítése.
Hazánk nagy tájainak leíró jellemzése.
Hazánk természetes vizei.
A folyadékok tulajdonságai, a testek úszása, lebegése.

A víz körforgása a természetben.
Folyóvizek, állóvizek.
A belvizek és az árvizek.
A víz tisztítása egyszerű módszerekkel.
A hőmérséklet változásai.
Halmazállapot-változások a természetben: olvadás, fagyás, párolgás. 
Technika és életvitel 5– 6. évfolyam 
Az állatok alkalmazkodása az élőhelyükhöz.
A mesterséges környezet jellemzői.
A természeti folyamatok megfigyelése: mozgás, változás, élet, pusztulás. Gazdálkodás a természeti erőforrásokkal. 

VI. A FÜVES TERÜLETEK ÉLETE 
Cél 
Ismerjék meg a 
– a hazai füves terület kialakulásának környezeti feltételeit; 
– a legjellemzőbb növényeit, állatait, a füves területeket, mint életközösséget; 
– a füves területek pusztulását, védelmének fontosságát; 
– hazánk védett területeit, nemzeti parkjait; 
– a hazai élővilág kutatóinak munkásságát. 

Tartalom 
A hazai füves területek kialakulásának környezeti feltételei. 
Az őshonos füves területek földrajzi elhelyezkedése. 
A rétek típusai: sziklagyepek, homokpuszták, szikes puszták, mocsárrétek, láprétek, hegyi rétek. 
A másodlagos rétek. 
A fűfélék közös tulajdonságai, sajátos alkalmazkodásuk a környezeti feltételekhez. 
A száraz rétek gyakori növényei: angolperje, siskanád, mezei zsálya. 
A nedves rétek növényei: mocsári zsurló, réti boglárka. 
A füves területeken élő gerinctelen állatok közül a sáskák, szöcskék, tücskök és a fecskefarkú lepke testfelépítése, életmódja, szaporodása. 
A rétek ízeltlábú állatainak alkalmazkodása a környezeti feltételekhez. 
A füves területek gerinces állatai közül a fürge gyík, a vakond, a mezei nyúl, a mezei pocok a hörcsög, az egerészölyv, a vörösvércse testfelépítése, életmódja, szaporodása. 
A füves területek életközössége, kapcsolatok az élőlények között, alkalmazkodás az élettelen környezeti tényezőkhöz. 
Táplálkozási lánc, táplálkozási piramis. A termelő, fogyasztó és a lebontó szervezetek az életközösségben. 
A füves területek pusztulásának okai. 
A füves területek védelme. 
Védett területek hazánkban. A nemzeti parkok jelentősége a természetvédelemben. 
A hazai biológiai kutatás kiemelkedő személyei. 

Követelmények 
Ismerjék meg a hazai őshonos füves puszták kialakulásának környezeti feltételeit. 
Földrajzi ismereteiket alkalmazva, tudják megnevezni az őshonos füves puszták elhelyezkedését hazánkban. 
Ismerjék meg a hazai rétek főbb típusait: hegyi rétek, sziklagyepek, homokpuszták, szikes puszták, mocsárrétek, láprétek kialakulásának környezeti feltételeit. 
Tudják, hogy a másodlagos réteket az emberi tevékenység hozta létre, többnyire az erdőirtások helyén alakultak ki. 
Értsék meg, hogy a füves területek növényeinek, mely környezeti hatásokhoz kell alkalmazkodni. 
Tudjanak példákat felsorolni az alkalmazkodás különböző formáira (mélyen elhelyezkedő gyökérzet, párologtatást csökkentő szervezeti sajátosságok, a talaj felszínéhez közeli rügyekből gyorsan kihajtanak). 
Tudják a nedves és a száraz rétek növényei közül az angolperje, a siskanád, a mezei zsálya, a mocsári zsurló, a réti boglárka szervezeti felépítését: a gyökérzet, szár, levél, virág, virágzat felépítését. 
Tudjanak azonosságokat és különbségeket tenni az erdei pajzsika és a mocsári zsurló szervezeti felépítése és szaporodása között. 
Ismerjék meg a rétek gazdag állatvilága közül a sáskák, szöcskék, tücskök és a fecskefarkú lepke testfelépítését, életmódját, szaporodást. 
Tudják a teljes átalakulás és a kifejlés közötti különbség lényegét. 
Szerezzenek tapasztalatokat a réteken élő ízeltlábú állatok környezethez való alkalmazkodásának különböző módjairól (táplálkozás formái, kültakaró színe, szaporodás, a téli időszak túlélése stb.). 
Értsék meg a füves területeken élő gerinctelen állatok jelentőségét az életközösségében. 
A tudják a füves területeken élő gerinces állatok közül a fürge gyík, a vakond, a mezei nyúl, a mezei pocok, a hörcsög, az egerészölyv, és a vörösvércse testfelépítésének, életmódjának és szaporodásának sajátosságait. 
Tudjanak példákat mondani a megismert állatok alkalmazkodására a környezeti feltételekhez. 
Korábban megszerzett ismereteikre támaszkodva tudják a tanult állatokat különböző szempontok alapján csoportosítani (pl. testhőmérséklet, kültakaró, légzés, táplálkozás, fogazat, csőr-láb típusa stb.). 
Ismerjék a rágcsáló, növényevő, ragadozó, mindenevő fogazatot. 
Megszerzett ismereteik alapján értsék meg, hogy a füves területek élőlényei is életközösséget alkotnak. 
Tudják, hogy az életközösségben a termelő, fogyasztó, lebontó szervezetek együttesen biztosítják az életközösség anyagforgalmát. 
Szerezzenek közvetlen tapasztalatokat a lakóhelyük környezetében található füves területek életéről. 
Tudjanak táplálkozási láncot, táplálkozási piramist készíteni a füves területek élőlényeiből. 
Ismerjenek néhány példát a ragadozó állatok zsákmányszerzésének különböző formáiról. 
Értsék meg a ragadozók jelentőségét a különböző életközösségekben. 
Ismerjék azokat az emberi beavatkozásokat, amelyek veszélyeztetik a füves területek életét: gyepfeltörés, vegyszeres rovar- és pocokirtás, a rétek, legelők elhanyagolása, túlzott műtrágyázás. 
Értsék meg a környezetvédelem és a természetvédelem feladatait. 
Tudják a védett területek csoportosítását, a nemzeti parkjaink jelentőségét a táj természetes arculatának, tájképi elemeinek, őshonos élővilágának megőrzésében. 
Ismerjék meg a hazai élővilág híres kutatóinak tevékenységét. 
Legyenek képesek az ismeretterjesztő irodalomból önállóan is információkat szerezni. 
Tudják a megfigyelések, vizsgálatok kísérletek tapasztalatait szóban és írásban saját szavaikkal kifejezni.