NYÍREGYHÁZI
TANTERVCSALÁD

TARTALOM

Nyíregyházi tantervcsalád	3
Műveltségterületek lefedése a tantárgyi rendszerrel	5
MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM 1-4. évfolyam	16
Magyar nyelv és irodalom 5-8. évfolyam	43
TÖRTÉNELEM 5-8. évfolyam	94
Angol 4-8. évfolyam	138
Német nyelv 4-8. évfolyam	157
MATEMATIKA 1-4. évfolyam	187
MATEMATIKA 5-8. évfolyam	206
INFORMATIKA 3-8. évfolyam	228
KÖRNYEZETISMERET 1-4. Évfolyam	253
TERMÉSZETISMERET 5-6. évfolyam	274
FIZIKA 6-8. évfolyam	295
BIOLÓGIA 7-8. évfolyam	304
KÉMIA 7-8. évfolyam	309
FÖLDRAJZ 7-8. évfolyam	318
ÉNEK-ZENE  1 - 4. évfolyam	333
ÉNEK – ZENE   5- 8.  évfolyam	350
VIZUÁLIS KULTÚRA 1-4. évfolyam	367
VIZUÁLIS KULTÚRA 5-8. évfolyam	389
TESTNEVELÉS ÉS SPORT 1-4 évfolyam	452
TESTNEVELÉS ÉS SPORT 5-8 ÉVFOLYAM	467
OSZTÁLYFŐNÖKI 5-8. évfolyam	483
TÁNC ÉS DRÁMA 5-6. évfolyam	498
HON- ÉS NÉPISMERET 5-6. évfolyam	517
MOZGÓKÉPKULTÚRA ÉS MÉDIAISMERET 8. évfolyam	527

Nyíregyházi tantervcsalád

A tantervek íróit az bátorította a NAT-3-nak megfelelő átdolgozásra, hogy mintegy 700 általános iskola használja a Nyíregyházi tantervcsaládot, és számos intézmény jelezte az átdolgozott dokumentumok iránti igényét.

A tantervek a Nyíregyházi tantervcsalád - eredeti hitvallását megtartva – 
•	átlagos feltételek közepette működő intézmény számára készültek, ahol az iskolát körülvevő közeg is a magyar átlagot tükrözi. 
•	A szülők műveltsége, a művelődési lehetőségek a településen, a fenntartói támogatás a magyar társadalom egészét reprezentálja. 
•	A megcélzott iskolamodell pedagógiai értelemben is kerüli a szélsőségeket.
•	Egyszerre és azonos ambíciókkal foglalkozik a lemaradókkal és a kiugró képességű tanulókkal, a hátránykezelés és felzárkóztatás mellett a tehetséggondozással és a tehetségmegtartással.

Az általános iskola 1-8. évfolyamán a NAT - nak megfelelően valamennyi műveltségterület lefedésre került.

A tanterv főbb jellemzői:

•	Tantárgystruktúrában megtalálható az integrált tantárgy. 
Tantárgy	Évfolyam	Mely műveltségterületet, - illetve egy részét - integrálja	
Magyar nyelv és irodalom	1-4	Magyar nyelv és irodalom
Ember és társadalom	
Magyar nyelv és irodalom	7-8	Magyar nyelv és irodalom
Informatika (könyvtár)	
Környezetismeret	3-4	Ember a természetben 
Ember és társadalom	
Természetismeret	5-6	Ember a természetben
Földünk-környezetünk	

•	Osztályfőnöki tantárgyat is tartalmaz mely szintén integrált.
Tantárgy	Évfolyam	Mely műveltségterületet, - illetve egy részét - integrálja	
Osztályfőnöki	5-6	Ember a természetben
Életvitel és gyakorlati ismeretek 	

•	Az idegen nyelvek közül angol és német nyelvre készültek tantervek.

•	
A tánc és dráma, hon és népismeret, mozgókép és médiaismeret területek önálló modulként kerültek megtervezésre, mivel eredményes tanításuk speciális az aktív pedagógusok többségének képzésében még nem szereplő kompetenciákat igényel. Így az iskolák önállóan dönthetik el melyik tantárgy keretében tudják megvalósítani.

Modul	Évfolyam	Mely műveltségterületet, - illetve egy részét - integrálja	
Tánc és dráma	5-6	Magyar nyelv és irodalom
Művészetek	
Hon és népismeret	5-6	Magyar nyelv és irodalom
Művészetek	
Mozgókép és médiaismeret	8	Magyar nyelv és irodalom
Művészetek	

Nyíregyházi tantervcsalád órakerete
Az órakeretek megállapításánál figyelembe vettük az évfolyamonkénti maximális óraszámokat, a NAT műveltségterületenként pedagógiai szakaszokra meghatározott minimális és maximális %-os arányait.
A NAT által meghatározott minimális és maximális, valamint a törvény szerinti maximális óraszámok szakaszonként a következők:

	1-4. évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
NAT szerinti minimum	74,25	40,50	45,00	
NAT szerinti maximum	113,85	62,55	71,50	
Törvényi maximum	82,50	45,00	50,00	

A törvényi maximumtól való százalékos eltérések: 

	1-4. évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
NAT szerinti minimum	- 10 %	- 10 %	- 10 %	
NAT szerinti maximum	+ 38 %	+ 39 %	+ 43 %	
Törvényi maximum	100 %	100 %	100 %	

A fenti táblázatok elemzése után az órakeretek kialakításánál viszonyítási alapként a NAT által meghatározott minimális %-os arányokat tekintettük, mivel az eltérés a megengedett legnagyobb óraszámtól ennek a határnak a kisebb.

Az alábbi táblázatok azt mutatják be, hogy a tanterv milyen tantárgyakon, illetve modulokon keresztül fedi le az egyes műveltségterületeket. Ehhez meghatároztuk az egyes műveltségterületek Nat-ban megadott százalékos arányainak megfelelő óraszámokat, az egyes évfolyamok maximális óraszámait figyelembe véve, majd a tantárgyak óraszámai mellett feltüntettük a NAT minimális arányához való százalékos értékét is. Így sikerült biztosítani, hogy ne lépjük túl a maximális óraterhelést, és eleget tegyünk a Nat-ban megfogalmazott arányoknak is.
Így alakult ki a tantárgyi struktúra.

Műveltségterületek lefedése a tantárgyi rendszerrel

Magyar nyelv és irodalom műveltségterület	
	1-4 évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Törvény szerinti óraszámok	
	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	
Heti összes óraszámból  százalékosan	32,00	42,00	17,00	24,00	10,00	15,00	
A százaléknak megfelelő óraszám	26,40	34,65	7,65	10,80	5,00	7,50	
Nyíregyházi Tanterv szerinti óraszámok	
		1.	2.	3.	4.		5.	6.		7.	8.	
Tantárgy, 
modul	Magyar nyelv és irodalom	7,50	7,00	7,00	7,00	Magyar nyelv és irodalom	4,50	4,00	Magyar nyelv és irodalom	3,75	3,75	
						Tánc és dráma 	0,25	0,25	Mozgókép és média ismeret		0,25	
						Hon és népismeret 	0,25	0,25				
												
	1-4. évfolyamon		Összes óra	Minimum óraszám %-a	5-6. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	7-8. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	
				28,50	107,95		9,50	124,18		7,75	155,00	

Élő idegen nyelv műveltségterület	
	1-4 évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Törvény szerinti óraszámok	
	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	
Heti összes óraszámból  százalékosan	2,00	6,00	12,00	20,00	12,00	20,00	
A százaléknak megfelelő óraszám	1,65	4,95	5,40	9,00	6,00	10,00	
Nyíregyházi Tanterv szerinti óraszámok	
		1.	2.	3.	4.		5.	6.		7.	8.	
Tantárgy	Angol nyelv / német nyelv				2,00	Angol nyelv / német nyelv	2,50	3,00	Angol nyelv / német nyelv	3,00	3,00	
												
	1-4. évfolyamon		Összes óra	Minimum óraszám %-a	5-6. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	7-8. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	
				2,00	121,21		5,50	101,85		6,00	100,00	

Matematika műveltségterület	
	1-4 évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Törvény szerinti óraszámok	
	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	
Heti összes óraszámból  százalékosan	17,00	23,00	15,00	20,00	10,00	15,00	
A százaléknak megfelelő óraszám	14,03	18,98	6,75	9,00	5,00	7,50	
Nyíregyházi Tanterv szerinti óraszámok	
		1.	2.	3.	4.		5.	6.		7.	8.	
Tantárgy	Matematika	4,00	4,00	4,00	4,00	Matematika	4,00	3,00	Matematika	3,00	3,00	

												
	1-4. évfolyamon		Összes óra	Minimum óraszám %-a	5-6. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	7-8. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	
				16,00	114,08		7,00	103,70		6,00	120,00	

Ember és társadalom műveltségterület 	
	1-4 évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Törvény szerinti óraszámok	
	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	
Heti összes óraszámból  százalékosan	4,00	8,00	4,00	8,00	10,00	15,00	
A százaléknak megfelelő óraszám	3,30	6,60	1,80	3,60	5,00	7,50	
Nyíregyházi Tanterv szerinti óraszámok	
		1.	2.	3.	4.		5.	6.		7.	8.	
Tantárgy	Magyar nyelv és irodalom	0,50	1,00	0,50	0,50	Történelem 	1,00	1,50	Történelem	3,00	2,00	
	Környezetismeret			0,5	0,5							

	1-4. évfolyamon		Összes óra	Minimum óraszám %-a	5-6. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	7-8. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	
				3,50	106,06		2,50	138,89		5,00	100,00	

Ember a természetben műveltségterület	
	1-4 évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Törvény szerinti óraszámok	
	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	
Heti összes óraszámból  százalékosan	4,00	8,00	7,00	11,00	15,00	20,00	
A százaléknak megfelelő óraszám	3,30	6,60	3,15	4,95	7,50	10,00	
Nyíregyházi Tanterv szerinti óraszámok	
		1.	2.	3.	4.		5.	6.		7.	8.	
Tantárgy	Környezetismeret	1,0	1,50	1,0	0,75	Fizika		1,00	Fizika	1,00	1,50	
						Természetismeret	1,00	1,00	Biológia	1,00	1,00	
						Osztályfőnöki	0,30	0,30	Kémia	1,50	1,50	
									Osztályfőnöki	0,30	0,30	
												
	1-4. évfolyamon		Összes óra	Minimum óraszám %-a	5-6. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	7-8. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	
				4,25	128,79		3,60	114,29		8,10	108,00	

Földünk és környezetünk műveltségterület	
	1-4 évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Törvény szerinti óraszámok	
	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	
Heti összes óraszámból  százalékosan			4,00	8,00	4,00	8,00	
A százaléknak megfelelő óraszám			1,80	3,60	2,00	4,00	
Nyíregyházi Tanterv szerinti óraszámok	
		1.	2.	3.	4.		5.	6.		7.	8.	
Tantárgy						Természetismeret	1,00	1,00	Földrajz	1,00	1,00	

												
	1-4. évfolyamon		Összes óra	Minimum óraszám %-a	5-6. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	7-8. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	
							2,00	111,11		2,00	100,00	

Művészetek műveltségterület	
	1-4 évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Törvény szerinti óraszámok	
	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	
Heti összes óraszámból  százalékosan	10,00	18,00	12,00	16,00	8,00	15,00	
A százaléknak megfelelő óraszám	8,25	14,85	5,40	7,20	4,00	7,50	
Nyíregyházi Tanterv szerinti óraszámok	
		1.	2.	3.	4.		5.	6.		7.	8.	
Tantárgy,
modul	Ének	1,00	1,00	1,00	1,00	Ének	1,00	1,00	Ének	1,00	1,00	
	Vizuális kultúra	1,50	1,50	1,50	1,50	Vizuális kultúra	1,50	1,00	Vizuális kultúra	1,00	1,00	
						Tánc és dráma 	0,25	0,25	Mozgókép és média ismeret		0,25	
						Hon és népismeret 	0,25	0,25				
												
	1-4. évfolyamon		Összes óra	Minimum óraszám %-a	5-6. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	7-8. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	
				10,00	121,21		5,50	101,85		4,25	106,25	

Informatika műveltségterület	
	1-4 évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Törvény szerinti óraszámok	
	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	
Heti összes óraszámból  százalékosan	2,00	5,00	4,00	8,00	6,00	10,00	
A százaléknak megfelelő óraszám	1,65	4,13	1,80	3,60	3,00	5,00	
Nyíregyházi Tanterv szerinti óraszámok	
		1.	2.	3.	4.		5.	6.		7.	8.	
Tantárgy	Informatika			0,50	1,25	Informatika	1,00	1,00	Informatika	1,00	1,50	
									Magyar nyelv és irodalom	0,25	0,25	

	1-4. évfolyamon		Összes óra	Minimum óraszám %-a	5-6. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	7-8. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	
				1,75	106,06		2,00	111,11		3,00	100,00	

Életvitel és gyakorlati ismeretek műveltségterület	
	1-4 évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Törvény szerinti óraszámok	
	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	
Heti összes óraszámból  százalékosan	4,00	8,00	4,00	9,00	5,00	10,00	
A százaléknak megfelelő óraszám	3,30	6,60	1,80	4,05	2,50	5,00	
Nyíregyházi Tanterv szerinti óraszámok	
		1.	2.	3.	4.		5.	6.		7.	8.	
Tantárgy	Technika és életvitel	1,00	1,00	1,00	1,00	Technika és életvitel	1,00	1,00	Technika és életvitel	1,50	1,00	
						Osztályfőnöki	0,20	0,20	Osztályfőnöki	0,20	0,20	

	1-4. évfolyamon		Összes óra	Minimum óraszám %-a	5-6. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	7-8. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	
				4,00	121,21		2,40	133,33		2,90	116,00	

Testnevelés és sport műveltségterület	
	1-4 évfolyam	5-6. évfolyam	7-8. évfolyam	
Törvény szerinti óraszámok	
	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	Minimum	Maximum	
Heti összes óraszámból  százalékosan	15,00	20,00	11,00	15,00	10,00	15,00	
A százaléknak megfelelő óraszám	12,38	16,50	4,95	6,75	5,00	7,50	
Nyíregyházi Tanterv szerinti óraszámok	
		1.	2.	3.	4.		5.	6.		7.	8.	
Tantárgy	Testnevelés és sport	3,50	3,00	3,00	3,00	Testnevelés és sport 	2,50	2,50	Testnevelés és sport 	2,50	2,50	

												
	1-4. évfolyamon		Összes óra	Minimum óraszám %-a	5-6. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	7-8. évfolyamon	Összes óra	Minimum óraszám %-a	
				12,50	101,10		5,00	101,10		5,00	100,00	

A Nyíregyházi Tantervcsalád tantárgyi rendszere 
és heti óraszáma
Tantárgy/évfolyam	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	
Magyar nyelv és irodalom	8	8	7,5	7,5	4,5	4	4	4	
Történelem					1	1,5	3	2	
Angol nyelv / német nyelv				2	2,5	3	3	3	
Matematika	4	4	4	4	4	3	3	3	
Informatika			0,5	1,25	1	1	1	1,5	
Környezetismeret	1	1,5	1,5	1,25					
Természetismeret					2	2			
Fizika						1	1	1,5	
Biológia							1	1	
Kémia							1,5	1,5	
Földrajz							1	1	
Ének-zene	1	1	1	1	1	1	1	1	
Vizuális kultúra	1,5	1,5	1,5	1,5	1,5	1	1	1	
Technika és életvitel	1	1	1	1	1	1	1,5	1	
Testnevelés és sport	3,5	3	3	3	2,5	2,5	2,5	2,5	
Osztályfőnöki					0,5	0,5	0,5	0,5	
Tánc és dráma (modul)					0,5	0,5			
Hon és népismeret (modul)					0,5	0,5			
Mozgókép és médiaismeret (modul)								0,5	
Kötelező óraszám a törvény alapján	20	20	20	22,5	22,5	22,5	25	25	

Javaslat az óraszervezéshez:
A környezetismeret és informatika tantárgyaknál, ahol 1,25 óra szerepel, a heti egy óra mellett félévig tantárgyanként felváltva minden második héten 2 órát kell tartani. Az órarendbe illesztés legegyszerűbb módja, ha a kétórás héten az adott tantárgy aznap az utolsó órája az osztálynak, így csak az az egy nap változik.

 
MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM 1-4. évfolyam

A tanterv lefedi a NAT magyar nyelv és irodalom, és az ember és társadalom műveltségterület követelményrendszerét.

A tantárgy összóraszáma: 1147

A Nyíregyházi Tanterv/helyi tervezés aránya: ~80/20 %.

Ennek felosztása:

Évfolyam	1.	2.	3.	4.	Összesen	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
Magyar nyelv és irodalom	8	296	8	296	7,5	277,5	7,5	277,5	1147	

Alapelvek, célok (A NAT3 elvárásai alapján)
A magyar nyelv és irodalom alsó tagozatos tanításának célja, hogy az életkori sajátosságok figyelembevételével elindítsa a kisgyermeket a tudatos nyelvhasználat képességének kialakulása felé. Ezáltal a gyermek megtanul igazodni a kommunikációs helyzethez, beszédében pontosabbá válik gondolatainak, érzéseinek, véleményének kifejezése, kialakulnak benne az udvarias nyelvi viselkedés szokásai, eredményesebb lesz együttműködése társaival és a felnőttekkel. Kiemelkedő feladat az olvasás révén való tájékozódás megismertetése és az írásbeli nyelvhasználat alapjainak lerakása.
Olyan tanulási környezet teremtése, amelyben a tanulóknak lehetőségük nyílik létrehozni és megkonstruálni magukban a tudásrendszert. Olyan helyzet teremtése, amely megfelel a gyermek, hajlamainak, amelyben kibontakoztathatja erőit. Az ismeretek szerveződjenek egységgé, kötődjenek össze a valós élettel, a tanulók éljék át, hogy életük során használható tudást szereznek.
A kritikai gondolkodás fejlesztéséhez segítő feltételek (tanulói attitűdök, támogató, biztonságos iskolai környezet) teremtése.
Az 1-4. évfolyam alapfeladata az olvasás és a kézírás megtanítása, a helyesírás megalapozása, a szövegértés és a szövegalkotás elemi gondolkodási és nyelvi műveleteinek megismerése és gyakorlása. E célból adunk alapismereteket a nyelv rendszeréről, a szóbeli és írásbeli nyelvhasználat egyszerűbb szabályairól, és gyakoroltatjuk ezeknek az alkalmazását.
Az alsó tagozatra jellemző a nyelvi képességek és az irodalomolvasás integrált fejlesztése. A mesék, történetek olvasása, dramatizálása, szövegrészletek, rövid versek emlékezetből való megtanulása alkalmat ad a tanulók szókincsének bővítésére, kifejezőképességének komplex fejlesztésére. Az olvasottakról való beszélgetés elősegíti a szövegek jobb megértését, ez pedig fejlesztően hat az élőbeszéd, a felolvasás és a szövegfogalmazás minőségére. Az életkori befogadóképességnek megfelelő ismeretterjesztő szövegek megalapozzák az önálló ismeretszerzést a könyvtárhasználat alapismereteivel együtt.
A magyar nyelv és irodalom tantárgy olvasmányanyaga ismereteket közvetít a társadalomról, a természetről, a hazáról, a családról és más alapvető személyes emberi kapcsolatokról. Népünk múltjának történetei és példaértékű személyiségeinek ismerete erősíti a nemzeti azonosságtudatukat. Az olvasmányok szolgálják személyiségük fejlesztését, a másik ember tiszteletére, szociális érzékenységre, a környezetért érzett felelősségre nevelést. A drámajátékok elősegítik kapcsolatteremtő képességüket, fejlesztik mozgáskultúrájukat, a beszéd és a testbeszéd (nem verbális kifejezőeszközök) összehangolását.
Az anyanyelv az alapfokú nevelésben a fejlesztés kiemelt területe. Feladatai az anyanyelvi kultúra alapozásához, az irodalmi műveltség fejlesztéséhez, más tantárgyak tanulásának segítéséhez kapcsolódnak.
	A magyar nyelv és irodalom kapcsolatban áll más tantárgyakkal, különösen szoros szálak fűzik a Művészetek és az Ember és társadalom, az Élő idegen nyelv és az Informatika műveltségi területek tartalmához és céljaihoz (NAT3).

Fejlesztési feladatok (a NAT3 témakörei szerint)

Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
A társas- társadalmi együttműködéshez szükséges szóbeli és nyelvi képességek fejlesztése. A beszédhelyzetnek megfelelő, kulturált nyelvi magatartás kialakítása. A nem nyelvi kommunikáció, valamint a másik ember megértését és az önkifejezést elősegítő kommunikáció formálása, továbbfejlesztése. A beszédkészségnek és a szóbeli szövegek megértésének fejlesztésével önismeretre, önbecsülésre, magabiztos fellépésre, mások tiszteletére, véleményének megbecsülésére nevelés.
Szövegalkotási képesség formálása, a képzelet, az önkifejezés, az egyéni stílus bátorítása
	A szóbeli  szövegalkotó képesség fejlesztése különböző témájú és szövegtípusú olvasmányok feldolgozásával valósul meg. Ezek szolgálnak mintául a gyermekek fogalmazásaihoz, reprodukálásuk jelenti a szövegalkotás első lépéseit. Ezek nyitnak utat a későbbi kreatív alkotásokhoz: a képzelet, az érzelmek önálló kifejezéséhez. Egyúttal forrásai az árnyalt, gazdag szókincs kialakításának, hozzájárulnak az önkifejezés igényének és képességének fejlődéséhez.
Olvasás, írott szöveg megértése
A megfelelő olvasási készség.
A pontos és folyamatos olvasási készség elsajátíttatásán túl az 1-4. évfolyam feladata az értelmező (interpretáló), a kritikai és a kreatív olvasási képesség megalapozása is, valamint a kifejező felolvasás és szövegmondás gyakoroltatása.
Kiemelkedő jelentőségű a szövegértés gondozása, amely megalapozza a tanulás egész későbbi folyamatát, fejleszti az intellektuális képességeket, szélesíti a tanulók látókörét. A szövegértés feltétele a folyamatos hangos és néma olvasás, a szöveghű, a jelentést értelmező felolvasás – előzetes felkészülés után. A szövegek vizsgálata közben gazdagodik szókincsük, megismerkednek a szavak köznyelvitől eltérő jelentésével, tapasztalatokat szereznek a rokon és ellentétes jelentésű kifejezések és szólások használatához. Az olvasmányok megértését segítik a különféle szövegelemző eljárások. A feldolgozás során a tanulók szembesülnek élethelyzetekkel, magatartásformákkal. Gyakorlatot szereznek a szereplők cselekedeteinek megítélésében, ezáltal fogékonyságra, együttérzésre tehetnek szert mindennapi erkölcsi választásaikban.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
A megfelelő íráskészség.
A kézírás megtanításával alapozzuk meg a tanulók írásbeli nyelvhasználatát. A betűformák, - kapcsolások elsajátításán keresztül vezet az út az írás automatizálásáig. Olyan írástempóra kell szert tenniük a tanulóknak, amely alkalmas az írás eszközi használatára. Az íráskép tetszetős külalakjának érdekében kívánjuk meg a gazdaságos és esztétikus szövegelrendezést, a szabályoshoz közel álló betűtípus használatát, amely nem zárja ki az egyéni vonásokat. El kell érniük a tanulóknak a betűtévesztés, betűcsere, betűkihagyás nélküli írást, a tanult helyesírási szabályok megtartását. Ezt segíti a képi közlés (vizuális információk) szerepének vizsgálata, szövegtagoltság, tipográfiai eszközök, ábrák, jelek figyelembevétele a szöveg jelentésének megértésében.
A tanulási képesség fejlesztése
Az alapműveltség elsajátításához szükséges információk megszerzésének és feldolgozásának csoportos és egyéni technikái, a technikák megismerése, használatuk gyakorlása.
	Már az alsó tagozaton megismertetjük a tanulókat az ismeretszerzés írásbeli forrásaival, lehetőségeivel, a könyv- és könyvtárhasználattal. Fontos mozzanata ennek a szótárak, gyermeklexikonok, enciklopédiák tanulmányozása. Az ismeretfeldolgozási technikák közé tartozik a gyűjtött adatok célszerű elrendezése, vázlat készítése tanítói segítséggel. Elemi gyakorlottságot kell szerezniük a tanulóknak az információk felhasználásában, a tanult ismeretek tömörítésében, összefoglalásában.
	Könyvtárhasználat: a könyvek tartalmának megállapítása, ismertetése (tartalomjegyzék, bevezető, fülszöveg alapján, illetve átlapozással). Önálló ismeretszerzés könyvtári munkával: könyvek keresése bármely tantárgyi témához egyénileg vagy társakkal együttműködve. Segédkönyvek, a korosztálynak készült szótárak, lexikonok használata ismeretlen kifejezések magyarázatára, személyekhez, témákhoz kapcsolódó adatok gyűjtése a tanult anyag bővítésére. Források azonosítása (szerző, cím, kiadó, a kiadás helye, éve), rövid följegyzés készítése a felhasznált könyvekről.
 Ismeretek az anyanyelvről
Nyelvtani és helyesírási ismeretek, ennek révén a tudatos nyelvszemlélet fokozatos alakítása. A nyelv eszközként való értelmezése.
	A tudatos nyelvszemlélet alakításához elengedhetetlenek a magyar nyelv rendszerére vonatkozó alapvető ismeretek, feltárásukat már az alsó tagozaton megkezdjük. A nyelvtani ismeretekhez kapcsoljuk a helyesírási alapismeretek nyújtását és folyamatos gyakoroltatásukat. A pontos és árnyalt nyelvhasználat gazdagításához hozzájárul a szókincs mennyiségi és minőségi bővítése: a rokon értelmű és az ellentétes jelentésű szavak megismertetése, a közmondások, szólások átvitt jelentésének magyarázata, és mindennek alkalmazása saját szóbeli és írásbeli megnyilatkozásaikban.
Ismeretek az irodalomról
Az irodalom és az olvasó kapcsolatának alakítása, a szövegértés fejlesztése.
	Erősítenünk kell a gyermek fogékonyságát az irodalmi művek érzelmi, erkölcsi, esztétikai értékei iránt. A népköltészetből és az igényes műköltészetből válogatjuk össze a gyermekek olvasnivalóit. Megismerkedhetnek a klasszikus, a kortárs hazai és határon túli magyar irodalommal. Az olvasott szövegek jelentésének kibontásán kívül fölfedezhetünk néhány alapvető irodalmi témát és motívumot a különféle műfajokban, közülük bemutatunk néhányat más művészeti ágban is. Foglalkozunk a lakóhely irodalmi, történelmi és művészeti vonatkozásaival, és megismertetjük az olvasott művekhez kapcsolódó nevezetes emlékhelyeket. Mindez tudatosíthatja, és érzelmileg átélhetővé teheti a magyar nyelv és a magyar kultúra közti elválaszthatatlan kapcsolatot.
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése, társadalmi ismeretek
Önálló gondolkodás, az önkifejezés kulturáltsága. Önálló ítéletalkotás társadalmi, történeti, morális és esztétikai kérdésekről.  Igény és fogékonyság a műélvezetre. Képesség a konfliktuskezelésre és az önálló ismeretszerzésre.

Értékelés – értékelés-osztályozás nélkül az első három évfolyamon
A tanuló továbbhaladásához az évfolyamonként megfogalmazott követelményeket kell teljesíteni. Az érkelésnek tükröznie kell a követelmény és a teljesítés viszonyát, a fejlődésben megtett utat. Fel kell tárnia a hibák okait, a pozitívumokra kell támaszkodnia, elő kell segítenie a rendszeres munkavégzést. Törekedni kell a méltányosságra és az objektivitásra.
Elsősorban az elért eredményeket szükséges minősíteni a tanulók fejlődését figyelembe véve. Folyamatosan, rendszeresen kell értékelni a szóbeli és írásbeli (feladatlapok, tollbamondás, szövegalkotás, dolgozatok) munkákat. Figyeljük a tanulók feladatvégzéshez való viszonyát, aktivitását, tanulási fegyelmét. A tapasztaltakról szöveges értékelést szükséges adni a tanulók (szülők) számára, a negyedik osztály végén osztályzatokat is. Iskolai szintű eredményvizsgálat javasolt hangos olvasásból, szövegértésből és helyesírásból a negyedik évfolyam végén.

Diagnosztizáló, formatív és szummatív mérések egyaránt szükségesek az egyes évfolyamokon.

Az alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
A tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásában a következő szempontokat szükséges figyelembe venni:
•	Általános didaktikai szempontból az a tankönyv jó, amely egyforma súlyt fektet a feladat megértetésére, megtanítására, automatizálására.
•	Szakmódszertani szempontból: NAT - kompatibilis, sorozatjellegű. Érdekes, motiváló, az életkori sajátosságoknak megfelelő szövegeket, feladatokat tartalmaz. Nyelvezete szótani, mondattani, szövegtani szempontból (koherencia, terjedelem) tervszerű. Az olvasókönyv nemzeti jellegű, a szépirodalmi és ismeretterjesztő szövegek egyensúlya jellemzi.
•	Lélektani szempontból: sok játékos feladatot, szöveget tartalmaz, amelyek egyformán fejlesztik a logikus gondolkodást, az érzelmeket és a nyelvi tudatosságot.
•	A külső megjelenés szempontjából: ízléses, ötletes, funkcionális illusztrációkat tartalmaz, amelyek egy könyvön belül egy stílusúak. Tipográfiai szempontból a fokozatosság érvényesül benne (1. osztályban a betűk nagyobb méretűek és vastagabbak, nagyságuk fokozatosan kisebbedik). Jó minőségű papír, szellős, áttekinthető oldalak. Súlyra könnyű, árát tekintve olcsó. Nyelvhelyesség és helyesírás szempontjából kifogástalan.

(Megjegyzés: Mivel az alsó tagozatos magyar nyelv és irodalom tantárgy keretében elsősorban nem ismeretnyújtás-ismeretszerzés folyik, hanem különböző anyanyelvi képességek, készségek továbbfejlesztése, kialakítása, megalapozása, ezért tantervajánlatunkban a fogalmakat, neveket, évszámokat tartalmazó Ismeretek c. rovatot többször szándékosan kitöltetlenül hagytuk, témakörökként pedig az egyes fejlesztési feladatokat tüntettük fel.
Mivel a nyelvtan és helyesírás egymástól elválaszthatatlan, ezért a helyesírási ismereteket az Ismeretek az anyanyelvről c. témakörben szerepeltetjük.

MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM 1. ÉVFOLYAM
ÓRATERV

Témakör	Óra	
1. Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése 	folyamatos	
2. Olvasás, írott szöveg megértése	131	
3. Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás	131	
4. A tanulási képesség fejlesztése, könyv- és könyvtárhasználat	folyamatos	
5. Ismeretek az anyanyelvről	folyamatos	
6. Ismeretek az irodalomról	folyamatos	
7. Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése; társadalmi ismeretek	folyamatos	
Szabadon felhasználható órakeret	34	
Összesen:	296	

A kötelező órakeretet (262) kiegészíti még 34 szabadon felhasználható óra. Ezeket a szükséges képességek, készségek, jártasságok kialakítására, megalapozására, fejlesztésére valamint könyvtárlátogatásra, színházi, mozielőadások megtekintésére, ünnepi műsorokon való részvételre, játéktevékenységre, nyelvi, helyesírási, versmondó versenyek rendezésére javasoljuk felhasználni.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Az általunk írt tantervhez a Nemzeti Tankönyvkiadó, a Mozaik Oktatási Stúdió, az Apáczai Kiadó, a ROMI-SULI Kiadó átdolgozott tankönyvcsaládjait (olvasókönyvek, munkafüzetek, gyakorlókönyvek, gyakorlófüzetek, útmutatók, tanmenetjavaslatok) javasoljuk felhasználni.

A tanítók számára az egyes tankönyvcsaládokhoz megjelentetett kézikönyveken kívül a következő szakmai, tantárgy-pedagógiai kiadványokat ajánljuk:

Adamikné Jászó Anna--Kálmánné Bors Irén--Kernya –Róza—H. Tóth István: Az anyanyelvi nevelés módszerei 1--4. osztály. Csokonai Vitéz Mihály Tanítóképző Főiskola, Kaposvár, 1996.
Adamikné Jászó Anna (szerk.): A magyar nyelv könyve. Trezor Kiadó, Bp., 1993.
Komáromi Gabriella (szerk.): Gyermekirodalom. Helikon Kiadó, 1999.
Dr. Szilágyi Imréné: Melyiket válasszam? Olvasás-írástanítás 1. osztály. OPI MM. Bp., 1990.
Montágh Imre: Tiszta beszéd. Holnap Kiadó, Bp., 1999.
Kernya Róza: A szöveg néhány sajátossága kisiskolások fogalmazásaiban. Tankönyvkiadó, Bp., 1988.
Kunoss Judit: Fogalmazástanítás az alsó tagozatban. Tankönyvkiadó, Bp., 1983.
Tolnai Mária: Dráma és nevelés. Korona Kiadó, Bp., 1994.
Gabnai Katalin: Drámajátékok. Helikon Kiadó, Bp., 1999.
Könyv és könyvtár az általános iskolában. Tankönyvkiadó, Bp., 1980.

A Tanító, a Csengőszó, A fogalmazástanítás, a Magyartanítás című folyóiratok aktuális cikkei.

A tanítást segítő nyomtatott, auditív és vizuális eszközök: kirakható betűsorozat, képes betűtábla, applikációs készletek, betűtáblák az ábécé kis - és nagybetűivel, nyelvtani kép - és szókártyakészletek, nagyméretű faliképek; diaképek, hang-és videokazetták, a tanítás anyagához kapcsolódó CD ROM-ok, számítógépes programok.

A továbbhaladás feltételei
Nem határozunk meg feltételeket, mivel az első és második évfolyamot egy fejlesztési szakasznak tekintjük.

Témakör
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
Óraszám:	folyamatos
Altémák címei	
Általános részkészségek (emlékezet, logikus gondolkodás, figyelem, ritmusérzék) és speciális részkészségek (kommunikációs magatartás, nyelvi tudatosság, szótagolás, vizuális kommunikáció, önellenőrzés) fejlesztése és kialakítása, gyakorlása.
A beszéd, a beszédészlelés és -értés fejlesztése.
A helyes beszédlégzés.
A hangok tiszta artikulációja, időtartama. A helyes ejtés.
A kijelentő és a kérdő mondat hanglejtése.
A mindennapi érintkezés nyelvi fordulatai. Szókincsfejlesztés.	
Tevékenységek	
A helyes légzés, gazdálkodás a levegővel, a megfelelő beszédlégzés, légző gyakorlatok hangadással.
Játék a hangokkal – gondos hangképzés, a hangok tiszta artikulációja, időtartama. A helyes ejtés: a ritmus, hangsúly, hanglejtés megfigyelése a beszédben, felolvasáskor, rövid mondókák, versek mondásakor. A kijelentő és a kérdő mondat helyes hanglejtésének gyakorlása. Szószerkezetek, szavak ejtése. Mondókák ritmizálása, versek tanulása, előadása.
A beszéd, a beszédészlelés és –értés fejlesztése. Törekvés a kifejező és mások számára érthető beszédre.
A mindennapi érintkezés, kapcsolatteremtés nyelvi fordulatai: köszönés, visszaköszönés, megszólítás, bemutatkozás, kérés, kérdezés, válaszolás, meghívás, ajándékozás, köszöntés, köszönetnyilvánítás szituációs játékokban. Igazodás a kommunikációs helyzethez. Illemszabályok. Szituációs játékok a páros és csoportos kommunikációban. Az érzelmek kifejezése némajátékokkal: árulkodó tekintet, mozdulat. A nem verbális kommunikáció néhány elemének megfigyelése.	
Ismeretek	
	
Témakör
Olvasás, írott szöveg megértése. (Ismeretek az anyanyelvről)
Óraszám:	131 óra
Altémák címei	
Az olvasás tanulásának előkészítése:
A mondat felbontása szavakra, a szavak szótagokra, a szótagok hangokra.
A mondat, a szó, szótag, hang, szavak használata a gyakorlatban.
A jelfunkció, a hangok sorrendje a szavakban.
Tájékozódás térben, síkban, a relációs szókincs használata.
Az alakfelismerés.
A szem és a kéz mozgásának összehangolása, finommozgások fejlesztése.
 Az olvasás jelrendszerének megtanítása:
A beszéd hangjainak és azok írott jeleinek (nyomtatott kis- és nagybetűk) megismertetése.
A hangos és a néma olvasás megtanulása szavak, szószerkezetek, mondatok olvasásával.	
Tevékenységek	
A hangoknak megfelelő kis és nagy nyomtatott betűk felismerésének gyakorlása. Hang- és betűdifferenciálási gyakorlatok.
A betűknek megfelelő hangok helyes ejtése, hang- és betűösszevonási gyakorlatok. A tanult betűk összeolvasása. Fokozatos fejlesztéssel két, három, négy betűből álló szavak olvasása némán, hangosan Az olvasott és megértett szavak hangsorának és betűsorának elemzése, egyes hangzók helyének jelölése.
Szavak, szószerkezetek, mondatok (nyomtatott és írott) hangos és néma olvasása. A megértés bizonyítása mondatba foglalással, rajzzal, cselekvéssel, magyarázatokkal.
Előzőleg némán elolvasott és értelmezett szavak, mondatok, rövid szövegek hangos olvasása a pontos, kifejező olvasás érdekében.	
Ismeretek	
A következő nyelvtani és helyesírási fogalmak tapasztalati úton való megismertetése: magánhangzó, mássalhangzó (hosszú, rövid); kisbetű, nagybetű; egy- két- háromjegyű betű; írásjelek; abc.	

Témakör
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás. (Ismeretek az anyanyelvről)
Óraszám:	131 óra
Altémák címei	
Az írott kis és nagybetűk.
Betűalakítás, betűkapcsolás. Írásjelek.
Szavak, szószerkezetek, rövid mondatok írása, az eszközszintű írás megalapozása.
Az önellenőrzési szokás és a hibajavítási mód megalapozása.	
Tevékenységek	
A helyzetet meghatározó kifejezések (fönn, lenn, jobbra, balra stb.) gyakoroltatása.
Formák felismerése, különbségek, azonosságok megállapítása.
A tájékozódás gyakorlása térben és síkban.
Színezési feladatok a könnyed ujj- és kézmozgás, a helyes ceruzafogás megtanításához. A kéz izmait erősítő és lazító játékos tornagyakorlatok. Betűelemek vázolása, írása, kapcsolása.
A szabályos betűalakítás és valamennyi betűkapcsolási típus gyakorlása.
Az írott kisbetűk alakítása és kapcsolása. Az írás jelrendszerének elsajátítása az egyéni sajátosságok figyelembevételével.
Az írástechnikát és az íráshasználatot fejlesztő gyakorlatok: szavak, mondatok írása másolással írott vagy nyomtatott mintáról. A szavak hang- és betűsorának hallási és látási megfigyeltetése, elemzése, írása. Legfeljebb hat betűből álló szavak írása látó-halló tollbamondással és önálló írással.
Az írott nagybetűk alakítása, kapcsolása. Mondatalkotás, a mondatok helyesírásának megfigyelése: a mondatkezdő nagybetű, írásjelek, szavakra tagoltság.
Az írásmunka gazdaságos, esztétikus elrendezése, tiszta, rendezett külalakgyakorlása.	
Ismeretek	
A helyszín és a szereplők megnevezése, az események elmondása kérdések segítségével.
A cím vizsgálata, a cím és a szöveg kapcsolata Címadási gyakorlatok.
Kapcsolat keresése az olvasott szöveg és a tanuló saját élményei, tapasztalatai között. Illusztráció készítése.
A vers hangulatának felismerése, ritmizálása tanítói segítséggel.
Az olvasott szöveg megértésének bizonyítása elmondással és feladatok megoldásával.
5-6 szabadon választható vers, 2-3 népköltészeti mondóka, soroló, nyelvtörő.	
Témakör
A tanulási képesség fejlesztése, könyv- és könyvtárhasználat
Óraszám:	folyamatos
Altémák címei	
Az önálló ismeretszerzés lépéseinek megalapozása.
Könyvtárlátogatás (lakóhelyi, iskolai). A könyvtár szolgáltatásai, a kölcsönzés módja.
Olvasási szokások alakítása. Gyermeklexikonok használata.	
Tevékenységek	
Az önálló ismeretszerzés lépéseinek gyakorlása. Kérdésekre válasz keresése ismert szövegből.
Látogatás és beiratkozás az iskolai és a lakóhelyi könyvtárba. Mesekönyvek, gyermekversek, ismeretterjesztő könyvek helye a könyvtárban. A könyvtárban szokásos viselkedési szabályok tanulása, gyakorlása.
Szavak jelentésének magyarázata gyermeklexikonok segítségével.	
Témakör
Ismeretek az irodalomról
Óraszám:	folyamatosan beépül az olvasás, írott szöveg megértése óraszámába
Altémák címei	
Mesék, mondókák, találós kérdések, rövid gyermekjátékok.
A mindennapi életből, a természeti környezetből vett témájú rövid szépirodalmi és ismeretterjesztő művek; versek és prózai alkotások. Az olvasottak tartalmának és címének összefüggése.	
Tevékenységek	
A helyszín és a szereplők megnevezése, az események elmondása kérdések segítségével.
A cím vizsgálata, a cím és a szöveg kapcsolata Címadási gyakorlatok.
Kapcsolat keresése az olvasott szöveg és a tanuló saját élményei, tapasztalatai között. Illusztráció készítése.
A vers hangulatának felismerése, ritmizálása tanítói segítséggel.
Az olvasott szöveg megértésének bizonyítása elmondással és feladatok megoldásával.	
Ismeretek	
  5-6 szabadon választható vers, 2-3 népköltészeti mondóka, soroló, nyelvtörő.	
Témakör
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése; társadalmi ismeretek
Óraszám:	folyamatosan beépül az olvasás, írott szöveg megértése óraszámába
Altémák címei	
A szomorú és vidám megkülönböztetése. A műélvezet megalapozása.
A szűkebb és tágabb család, a családtagok kapcsolatai, a gyermek helye a családban. Mindennapi konfliktusok	
Tevékenységek	
A szomorú és vidám megkülönböztetése verbális, hangzó és képi szövegekről folytatott beszélgetésekben.
Az átélés, belefeledkezés a képzelet, a játék segítségével.
Beszélgetés a családtagokról, a szülők foglalkozásáról, a családi ünnepekről. Fotók, rajzok a család életéről. Tárgyi emlékek, hang- és filmanyagok, írásos emlékek bemutatása a családról.
Beszélgetés a tanulók addigi életszakaszának jellemzőiről: csecsemőkor, óvodáskor. Az idő tagolására szolgáló kifejezések perc, óra, nap, hét, hónap, év. Időmeghatározó kifejezések használata: amikor kicsi voltam, amikor a szüleim gyerekek voltak. Kire hasonlítok a családban? Hasonló külső és belső tulajdonságok megfigyelése, megbeszélése.
A családtagokhoz kapcsolódó érzelmek megnyilvánulási formáinak megbeszélése.
Beszámoló a családi munkamegosztásról, a közös tevékenységekről. Rajzok készítése.
Az irodalmi olvasmányokban megjelenített felnőtt-gyermek kapcsolatok megbeszélése.
Részvétel közösségi tevékenységekben.
A mindennapi konfliktusok feldolgozása dramatikus játékok segítségével.	
Ismeretek	

MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM 2. ÉVFOLYAM

ÓRATERV
Témakör	Óra	
1. Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése 	folyamatos	
2. Olvasás, írott szöveg megértése	148	
3. Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás	77	
4. A tanulási képesség fejlesztése, könyv- és könyvtárhasználat	folyamatos	
5. Ismeretek az anyanyelvről	37	
6. Ismeretek az irodalomról	folyamatos	
7. Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése; társadalmi ismeretek	folyamatos	
Szabadon felhasználható órakeret	34	
Összesen:	296	

A kötelező órakeretet (262) kiegészíti még 34 szabadon felhasználható óra. Ezek felhasználását lásd az 1. évfolyamnál.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
(a felsorolást lásd az 1. évfolyamnál).
A továbbhaladás feltételei (bár megjelöljük a feltételeket a továbbhaladás automatikus)
1.	Egyszerűbb szóbeli közlések megértése. Kérdésekre értelmes, rövid válaszok adása. A mindennapi kommunikáció alkalmazása a szokás szintjén: köszönés, bemutatkozás, megszólítás, kérdezés, kérés, köszönetnyilvánítás, köszöntés. Feldolgozott szöveg megértésének bizonyítása, ismert szöveg gyakorlás utáni folyamatos fölolvasása.
2.	Az ábécérend ismerete. A magán- és mássalhangzók fölismerése, a rövid és hosszú hangok megkülönböztetése. Szavak, szószerkezetek, rövid mondatok helyes leírása másolással és tollbamondással. A kiejtéssel megegyezően írt rövid szavak biztos helyesírása. A j hang biztos jelölése a tanulók által gyakran használt szavakban. Az egyszerű szavak elválasztása, a mondatra vonatkozó helyesírási ismeretek. Hibajavítás tanítói irányítással.
3.	Szókapcsolatok, rövid mondatok helyes hangsúlyozása, ügyelve a hanglejtésre. A helyes nyelvi formák alkalmazása kéréskor, tudakozódáskor. Rövid válasz adása tudakozódásra.
4.	2-3 mondatos szöveg alkotása képről, képsorról. Olvasott és hallott mese befejezése (2-3) mondattal az előzményeknek megfelelően. A megismert olvasmányok eseménysorának elmondása kérdések segítségével. Beszámoló közös és egyéni élményekről kérdések segítségével.
5.	Egyszerű szerkezetű 8-10 soros szöveg (a szövegek terjedelmét az adott évfolyam olvasókönyvének betűnagyságához mérjük) folyamatos, szöveghű, kifejező olvasása előzetes felkészülés után. Fél oldal terjedelmű szöveg néma olvasás utáni megértése, az olvasott szöveghez kapcsolódóan a megértést igazoló szóbeli vagy írásbeli feladatok megoldása (szereplők, főbb események megnevezése).
6.	Másolás írott és nyomtatott szövegről 2-3 percig megszakítás nélkül, 15-20 betű írása percenként. Szavak, 3-4 szóból álló mondatok írása látó-halló tollbamondás után. Másoláskor legfeljebb 1-2, látó-halló tollbamondáskor 2-3 írástechnikai hiba engedhető meg.
7.	A kijelentő és kérdő mondat, a szótő, toldalék, szótag, hang, betű, magánhangzó, mássalhangzó felismerése és megnevezése.
8.	A j hang biztos jelölése 20, a tanulók által gyakran használt szóban. A kiejtéssel megegyezően írt rövid szavak biztos helyesírása és elválasztása. A mondat szavakra tagolása, mondatkezdés nagybetűvel.
9.	Memoriter: 3-4 szabadon választott vers, 1-2 találós kérdés, népi gyermekjáték.
A hangsúly a készség és képességfejlesztésre helyeződik.

Témakör
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
Óraszám:	folyamatos
Altémák címei	
Helyes beszédlégzés, gondos hangképzés, megfelelő hangoztatás. A hangkapcsolatok helyes ejtése, időtartama. A mondat és szövegfonetikai eszközök szerepe. 
Szókincsfejlesztés. Rövid szövegek alkotása és megértése.
Udvarias szokások a felnőttekkel és kortársakkal való érintkezésben.	
Tevékenységek	
Légzéstechnikai, hangadási gyakorlatok: szavak, szószerkezetek, mondatok, mondókák utánmondása. A hangkapcsolatok helyes ejtése, a mondatok helyes hanglejtése, a hangsúly és a hangerő változtatása. Időtartam-gyakorlatok: a hangok időtartamának érzékeltetése a szavakban. A mondat- és szövegfonetikai eszközök alkalmazása a beszédben és hangos olvasáskor.
Tárgykörös szógyűjtés, a szavak értelmezése, jelentésük pontosítása szövegösszefüggésben. Rokon értelmű és ellentétes jelentésű szavak gyűjtése, felhasználása mondatalkotás, hiányos szöveg kiegészítése kapcsán.
Beszélgetés adott vagy választott témáról különböző beszédhelyzetekben. A beszélő szándékának érzékeltetése kijelentő, kérdő, felkiáltó, felszólító és óhajtó mondatokkal a közlési célnak és szándéknak megfelelően. Törekvés a kifejező és mások számára érthető beszédre. A szóhasználat, a kiejtés, testbeszéd összehangolása a kifejezendő tartalommal.
A beszélgetőtárshoz igazodó helyes nyelvi formák alkalmazása, udvarias nyelvhasználat. A nyelvi kommunikáció pontosabbá, kifejezőbbé tétele nem nyelvi kommunikációs eszközökkel. Aktív részvétel páros, csoportos kommunikációs helyzetekben. Szituációs játékok (könyvtári kölcsönzés, telefonálás, vásárlás, érdeklődés az iskoláról ...) a kulturált nyelvi viselkedés gyakorlására.
Szógyűjtés (adott témákhoz képről, képsorról) szószerkezetek alkotása, mondatalkotás (eseményképről), két-három mondatos szóbeli szöveg alkotása (közös vagy saját élményről). 
Szóbeli beszámoló 4-5 mondatban a feldolgozott olvasmányról. A tartalom részletező és szűkített elmondása az értelem megtartásával. Vázlatkészítés tanítói segítséggel az olvasott művekről.
Olvasott vagy hallott mese befejezése (szóban, írásban)az előzményeknek megfelelően. A kívánt mondatfajták alkalmazása.
Szövegkorrigálás szócserével, mondatbővítéssel, a felesleges részek elhagyásával. Az egyéni stílus alakítása.
Némán olvasott szöveg szóbeli reprodukálása 4-5 mondatban.
A mindennapi élmények, az olvasottak felidézése, a mondanivaló szóban történő érzékletes megfogalmazása, elmondása. Néhány mondatos szöveg alkotása. A véleményalkotás gyakorlása. Részvétel a tanulócsoportban folyó beszélgetésben és vitában. Saját vélemény megfogalmazása. A vitakultúra fejlesztése.
Ismert szövegek megjelenítése dramatikus játékkal ( bábjáték, árnyjáték, némajáték, helyzetgyakorlatok ). Memoriterek ismerete – versmondás.	
Témakör
Olvasás, írott szöveg megértése
Óraszám:	148 óra
Altémák címei	
Hangos és néma olvasás. 
A helyes hangsúlyozás és hanglejtés. A szünettartás és a ritmus. 
Folyamatos, szöveghű, értő olvasás.	
Tevékenységek	
A hangos és a néma olvasás gyakorlása.
Szavak, szószerkezetek, mondatok olvasása a hangsúlyoknak megfelelően. Szünettartás a mondaton belül és a mondatok között. Helyes hanglejtés gyakorlása kijelentő és kérdő mondatokban. A kiejtéstől eltérő hangkapcsolatok helyes olvasása. A sorvégi átmenetek megszakítás nélküli olvasása. Toldalékos szavak  kiolvasásának gyakorlása.
A pontos olvasás gyakorlása: a betűtévesztés, betűkihagyás, újrakezdés, mást olvasás elkerülése.
Hangos olvasás előzetes felkészülés után. A természetes beszéd tempójához közelítő hangos olvasás gyakorlása.
Olvasmányok, szövegek szerepek szerinti olvasása.
A mű témájának, eseményeinek, helyszínének, szereplőinek megállapítása (válogató olvasás, feleletválasztás).
A szereplők cselekedeteinek értékelése, tetteik alapján következtetés jellemvonásaikra.
Az események tömör összefoglalása, lényegkiemelés. 
A cím és a tartalom közötti kapcsolat megfigyeltetése, címadási gyakorlatok. 
Az olvasott művek szóhasználatának megfigyeltetése, az ismeretlen szavak, kifejezések értelmezése szemléltetéssel, magyarázattal, lexikonok, szótárak segítségével. 
A verses forma felismertetése, a ritmus jelzése tapssal.
	
Ismeretek	
A vers és próza megkülönböztetése.
A felismerés és a megnevezés szintjén: ritmus,  ismétlődés. 
6-8 szabadon választott vers, 2-3 találós kérdés, népi gyermekjáték.	
Témakör
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás

Óraszám: 77 óra

Altémák címei	
Betűismeret és -kapcsolás. 
Írásszokások, egyéni sajátosságok. 
Az eszközszintű íráshasználat alapozása, fokozatos begyakorlása.	
Tevékenységek	
A betűismeret megerősítése. Betűalakítások, betűkapcsolások gyakorlása. Szavak, szószerkezetek, két-három rövid mondat leírása másolással, tollbamondással és emlékezetből. Válogató másolás és önálló írás. Szóalkotás betűhalmazból, analógiás szósorok, szógyűjtés, rendszerezés. Mondatalkotás, mondatbővítés, átalakítás, kérdésekre válaszok megfogalmazása. Az írásmunka kiegészítése rajzzal.
Néhány mondat összekapcsolásával szövegalkotás. Különböző szövegminták megfigyelése szövegszerkesztési szempontból, figyelve a formai követelményekre.
 Két-három mondatos írásbeli szöveg létrehozásának gyakorlása (kérdésekre válaszolva, önállóan).
 Helyes írásszokások megszilárdítása: testtartás, írószerfogás.
  Az írásmunka gazdaságos és esztétikus elrendezésének, önellenőrzési, javítási módoknak a gyakorlása. 
 Áttérés a tollal való írásra,  a tollal való írás gyakorlása.
A hangok időtartamának helyes jelölése, az elválasztás egyszerűbb esetei, a kiejtés szerinti írásmód, a j hang jelölése ismert szavakban – változatos feladattípusok megoldásával. Az írásfejlesztés és a gondolkodásfejlesztés összefüggése.	
Témakör
A tanulási képesség fejlesztése, könyv- és könyvtárhasználat

Óraszám:	folyamatos

Altémák címei	
A kép és a szöveg kapcsolata. 
A könyvtárhasználat alapvető szabályai. A könyvek jellemző adatai. 
Gyermekújságok jellemzői.	
Tevékenységek	
Szövegekben a kép és a szöveg együttes értelmezésének gyakorlása.
Könyvek keresésének gyakorlása a könyvtári szabadpolcokon szerző és cím szerint.
A könyvek jellemző adatainak megfigyeltetése: író, cím, kiadó. Eligazodás a könyvekben a tartalomjegyzék alapján. Tájékozódás a gyermeklexikon betűrendjében. 
Ismerkedés a gyermekújságokkal.	

Témakör
 Ismeretek az anyanyelvről

Óraszám:	37 óra

Altémák címei	
A beszéd/írás részei: szöveg, mondat, szó, hang és betű. A magyar ábécé, a betűrend, a magán- és mássalhangzók megkülönböztetése. Az időtartam jelölése: rövid és hosszú hangok.
A szótagolás és az elválasztás.
A kiejtés szerinti és a kiejtéstől eltérő szóképű szavak. A j hang kétféle jelölése.
A szavak szerkezete. A szótő és a toldalék.	
Tevékenységek	
A nyelv elemeinek felismerése, megkülönböztetése, megnevezése (szöveg, mondat, szó, hang és betű). A magyar ábécé. A betűk rendje. A betűrendbe sorolás szabályai. A társak nevének ábécérendbe állítása. A magánhangzók és a mássalhangzók felismerése. A hosszú és rövid magánhangzók. A mássalhangzók: egyjegyűek, kétjegyűek, háromjegyűek, rövid és hosszú mássalhangzók. A magán és mássalhangzók időtartamának jelölése (a helyes kiejtés, a beszédhallás és a helyesírás együttes tanításával).
Szótagolás és helyesírás. Egyszerű szavak elválasztása, az elválasztás néhány esete, törekvés ezek megfelelő alkalmazására.
A kiejtés és a szóelemzés elvének alkalmazása a toldalékos és az összetett szavak helyesírásában, néhány alapvető helyesírási szabály megismerése.
Az aktív és passzív szókincs folyamatos bővítése, szókincsgyakorlatok.
A szavak alakja: a szótő és a toldalékok megkülönböztetése. Néhány toldalék (-ban,-ben; -ba,-be; -ból,-ből) felismerése.
Közmondások, szólások átvitt jelentésének magyarázata, értelmezése. Jelentések megadása saját szavaikkal.
A j hang kétféle jelölése. A hagyomány elvének érvényesítése, a ly írása közismert szavakban.
A kijelentő, kérdő mondatok felismerése, gyakorlása. A mondatfajták (kijelentő, kérdő) tartalmi elemzése, a beszédszándék érvényesülése. 
A mondatkezdő nagybetű és a mondatzáró írásjelek (pont, kérdőjel) helyes jelölése.
	
Ismeretek	
A felismerés és a megnevezés szintjén: 
Kijelentő, kérdő mondat. Szótő és toldalék. Egyszerű szó, összetett szó. Szótag, hang, betű. Magánhangzó, mássalhangzó.	
Témakör
Ismeretek az irodalomról

Óraszám: folyamatosan beépül az olvasás, írott szöveg megértése óraszámába

Altémák címei	
Népköltészeti és műköltészeti alkotások a klasszikus és kortárs hazai, határon túli, külföldi irodalomból. Népmesék, népköltések, találós kérdések, népi játékok. Irodalmi mesék. Történetek a mindennapi életből.
A cím és tartalom viszonya. 
A zeneiség eszközei a versben.	
Tevékenységek	
A mű témájának, eseményeinek, helyszínének, szereplőinek megállapítása (válogató olvasás, feleletválasztás).
A szereplők cselekedeteinek értékelése, tetteik alapján következtetés jellemvonásaikra.
Az események tömör összefoglalása, lényegkiemelés. 
A cím és a tartalom közötti kapcsolat megfigyeltetése, címadási gyakorlatok. 
Az olvasott művek szóhasználatának megfigyeltetése, az ismeretlen szavak, kifejezések értelmezése szemléltetéssel, magyarázattal, lexikonok, szótárak segítségével. 
A verses forma felismertetése, a ritmus jelzése tapssal.	
Ismeretek	
A vers és próza megkülönböztetése.
A felismerés és a megnevezés szintjén: ritmus,  ismétlődés. 
6-8 szabadon választott vers, 2-3 találós kérdés, népi gyermekjáték.	

Témakör
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése; társadalmi ismeretek

Óraszám:	folyamatosan beépül az olvasás, írott szöveg megértése óraszámába

Altémák címei	
 Az esztétikai nézőpont megalapozása.
A barátok, baráti kör, az iskolai és egyéb kisebb közösségek. A rászorulók segítése.
 A lakóhely természeti értékei. 	
Tevékenységek	
A szép megtapasztalása a természeti környezetben, a mindennapi élet tárgyaiban.
 Felnőttek és gyerekek közötti társas kapcsolatok gyakorlása. Kapcsolatfelvétel (köszönés, megszólítás) családtagokkal, ismerősökkel, gyerekekkel. Részvétel a mindennapi élet különböző helyzeteit felidéző szerepjátékokban. Viselkedési és illemszabályok gyakorlása
Baráti, családi és egyéb kapcsolatok ábrázolásának megfigyelése az olvasmányokban, véleményalkotás a szereplők viselkedéséről. Beszélgetés az iskolai életről, az osztályközösségről. A tanuló saját iskolai és osztályközösségének jellemzése, a tagok viszonya a közösséghez. Iskolai ünnepségek.
Kapcsolatok, viszonyok felismerése és jellemzése a tanulókat körülvevő emberi környezetben. Beszélgetések a következő kérdésekről: Miben vagyok másokhoz hasonló, miben különbözöm másoktól? Milyen szeretnék lenni?
Konfliktusok  megfigyelése és megbeszélése a baráti, iskolai, osztály és egyéb gyermekközösségekben. Beszélgetés arról, miért van szükség szabályokra? Konfliktushelyzetek gyermek és felnőtt között szituációs játékokkal.
Ismerkedés a természeti környezettel. Közös kirándulások a lakóhely környékén.	

MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM 3. ÉVFOLYAM
ÓRATERV

Témakör	Óra	
1. Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése 	folyamatos	
2. Olvasás, írott szöveg megértése	148	
3. Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás	59	
4. A tanulási képesség fejlesztése, könyv- és könyvtárhasználat	folyamatos	
5. Ismeretek az anyanyelvről	55	
6. Ismeretek az irodalomról	folyamatos	
7. Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése; társadalmi ismeretek	folyamatos	
Szabadon felhasználható órakeret	15,5	
Összesen:	277,5	

A kötelező órakeretet (262) kiegészíti még 15,5 szabadon felhasználható óra. Ezek felhasználását lásd az 1.  évfolyamnál. 
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
(a felsorolást lásd az első évfolyamnál)
A továbbhaladás feltételei (bár megjelöljük a feltételeket a továbbhaladás automatikus)
-	Egyszerű szerkezetű mesék, elbeszélések eseményeinek elmondása néhány összefüggő mondattal. A feldolgozott művek témájával kapcsolatos kérdések, válaszok megfogalmazása. Ismert feladattípusok írásbeli utasításainak megértése. Ismert témájú szépirodalmi és ismeretterjesztő olvasmányok önálló néma olvasása, a szövegértés bizonyítása egyszerűbb feladatok elvégzésével. Feldolgozott szövegek felolvasása felkészülés után.
-		Rövid elbeszélő fogalmazás írása ismert témáról. Egyéni tempójú, rendezett, tiszta írás. Az önálló írásbeli munkák javítása tanítói segítséggel.
-		Igék, főnevek, melléknevek felismerése és megnevezése. A tanult tulajdonnevekre vonatkozó helyesírási ismeretek. A mondatra, szavakra vonatkozó helyesírási ismeretek, a j hang jelölése újabb szavakban.
-		Részvétel a közös drámajátékokban, illetve a játékok készségfejlesztő gyakorlataiban.
-	Szósorokban, szókapcsolatokban nevelői minta alapján a hangkapcsolatok helyes ejtése. A beszélő szándékának  érzékeltetése helyes hanglejtéssel mondatok utánmondásakor és olvasásakor.
-		Jókívánság, köszönet megfelelő nyelvi formában való kifejezése. 
-		Kérdés megfogalmazása a hallott és olvasott mese, történet eseményeivel, szereplőivel kapcsolatban. Összefüggő beszámoló – vázlat alapján – a megismert ismeretterjesztő szövegről. Véleményalkotás (esemény, szereplők magatartása) az olvasott irodalmi szövegekről. 
-		5-6 mondatos elbeszélő fogalmazás írása képsor vagy átélt közös élmény alapján kellő előkészítés után. A címadás, a mondatok tartalmi, logikai kapcsolata.
-		Előzőleg megtárgyalt kb. 15 soros szöveg folyamatos, szöveghű, a természetes beszéd üteméhez közelítő hangos olvasása, a helyes hanglejtés, a vessző érzékeltetése. egy oldal terjedelmű szépirodalmi, fél oldal terjedelmű ismeretterjesztő szöveg néma olvasása, a megértés bizonyítása szóbeli és írásbeli feladatok megoldásával ( a szereplők megnevezése, főbb események, színhelyek).
-		A népmese, népdal felismerése. A versekben a versszak, verssor felismerése, a ritmus érzékelése.
-		Nemzeti történelmünk néhány kiemelkedő eseményének, személyiségének az ismerete: honfoglalás, I. István, Mátyás király.
-		A tartalomjegyzék segítségével tájékozódás a könyvekben, könyvtári tagság.
-		Az egyéni írás kialakulásának megengedésével tiszta, gazdaságos, könnyen olvasható írás. Az írás teljesítményének a szintje 19-25 betű percenként. Tollbamondás után szavak, egyszerű bővített mondatok (2-3) írása. Hibák felismerése és javítása saját írásmunkájában a figyelem ráirányításával.
-		Az egyszerű mondat fajtáinak (kijelentő, kérdő, felkiáltó, felszólító, óhajtó), a főnév, köznév, tulajdonnév a tulajdonnév néhány fajtájának (személynév, állatnév, földrajzi név), a melléknév, a fokozott melléknév, az ige, a jelen, múlt, jövő idejű igealakoknak  felismerése és megnevezése.
-		A tanult tulajdonnevek kezdése nagybetűvel. A korosztály szókincsében megtalálható, kiejtésük szerint írandó szavak helyesírása és elválasztása. A j hang jelölése újabb 25-30 szóban. A szöveg tagolása mondatokra, a mondatkezdés, -zárás helyes jelölése.
-		Részvétel a közös drámajátékokban.
-		Memoriter: Vörösmarty Mihály Szózat című versének 1 versszaka, 4-5 szabadon választott vers, 3-4 szólás, közmondás.
Témakör
 Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése

Óraszám:	folyamatos 

Altémák címei	
A különféle mondatfajták jelentésének és a mondatfonetikai eszközöknek az összefüggése. 
A szavak és a nem verbális eszközök (testbeszéd) szerepe különféle kommunikációs helyzetekben.
A szavak jelentésárnyalata, stílusértéke, szerepe a beszédben. Szólások, közmondások jelentése.	
Tevékenységek	
Helyesejtési és kommunikációs gyakorlatok végzése: a hangsúly, hanglejtés, hangerő és tempóváltás gyakorlása olvasással, szövegmondással, memoriterek mondásakor. Helyes beszédlégzés, gondos hangképzés a bővülő mondatokban.
Páros és kiscsoportos beszélgetések különböző kommunikációs helyzetekben. Adott témáról való beszélgetés.
A nyelvi és nem nyelvi kommunikációs eszközök alkalmazása a mindennapi beszédben. 
A nem verbális eszközök összehangolása a kifejezendő tartalommal szövegmondáskor, értelmezésük mások megnyilatkozásaiban.
Szókincsbővítés. A mondandónak megfelelő szavak keresése, kiválasztása, jelentésárnyalatuk, stílusértékük megfigyeltetése, szerepük a beszédben. Gondolatok, információk, érzelmek és vélemények érthető és hatékony közlése.
A különféle mondatok felismerése, helyes használata a közlési célnak és szándéknak megfelelően. 
Szólások, közmondások jelentése, használatuk beszédben és írásban.
Részvétel  vitában. A vitatkozás szabályai. Figyelem a kortárs és felnőtt beszélgetőtársra. Üzenetek átadása, lényegük, érzelmi tartalmuk megértése. 
Összefüggő, néhány mondatos szöveg alkotása különféle kommunikációs helyzetekben. Törekvés az érzékletességre, a kifejező, mások számára érthető beszédre. Az összefüggő beszéd gyakorlása. Saját vélemény megfogalmazása.
Az olvasmányok tartalmának összefüggő és érzékletes elmondása megfelelő szókincs használatával. 
Az írásbeli szövegalkotás megalapozása szóbeli szövegalkotással.
Olvasókönyvi szövegminták megfigyelése műfaji és szerkezeti szempontból. Véleményalkotás szóban, írásban az olvasott szövegekről. Beszámoló olvasmányokból. A címek megfigyelése, vizsgálata, Címadási gyakorlatok . A cím és a tartalom viszonya. A cím rendező szerepe. Bevezető (előzmény, színhely és időpont) és befejező (következmény, tanulság, egyéni vélemény) részek vizsgálata olvasókönyvi szövegekben.
Tematikus kép, képsor alapján előzmény, következmény megfogalmazása. 
A szöveg koherenciájának megteremtése tématartással, a mondatok tartalmi kapcsolódásával, beszerkesztésével. A lényegtelen mondatok törlése. A témának megfelelő szavak, kifejezések használata, a szóismétlés elkerülése.
Ismert mese elmondása tömörítéssel, bővített változatban. 5-7 mondatos szöveg alkotása szóban. Jegyzetkészítési próbálkozások.	
Ismeretek	
--	

Témakör
Olvasás, írott szöveg megértése

Óraszám:	148 óra

Altémák címei	
A pontos, szöveghű, folyamatos olvasás. 
A felolvasás. Helyes tagolás és hangsúlyozás. 
Értelmező és folyamatolvasás.	
Tevékenységek	
Az olvasás pontosságának, folyamatosságának fejlesztése beszéd- és olvasástechnikai gyakorlatokkal (egyéni és csoportos olvasás). Az összetett mondatok helyes tagolása, hangsúlyozása mintakövetés alapján. Az újrakezdés elkerülése. A természetes beszéd ütemének megfelelő folyamatos hangos olvasás gyakorlása. A beszélő szándékának, az érzelmek kifejezésének érzékeltetése a tanult mondatfonetikai eszközök (hangerő, hanglejtés, hangsúly) és az értelemszerű szünettartás alkalmazásával. Cselekményes olvasmányok dramatizáló olvasása 
  A néma olvasás, a szövegértés ellenőrzése feladatok megoldásával. A néma olvasás tempójának fokozása (szópiramis, mondatpiramis). Az értelmező (interpretáló) olvasás fejlesztése tanulói és tanítói kérdések segítségével. 
  Hosszabb szövegek olvasására való felkészítés folyamatolvasással.	
Témakör
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás

Óraszám:	59 óra

Altémák címei	
Az eszközszintű íráshasználat fejlesztése, fokozatos begyakorlása az egyéni sajátosságok figyelembevételével. 
A gazdaságos és esztétikus írásszokások kialakítása.
Olvasható betűformák, az anyanyelvi normákat közvetítő helyesírás.	
Tevékenységek	
Betűkapcsolások gyakorlása, típushibák kiküszöbölése. Tempógyorsító gyakorlatokkal az írás eszközszintű használatának, a figyelem megosztásának a fejlesztése. Szósorok, bővülő mondatok írása másolással, látó-halló, halló tollbamondással, emlékezetből írással és önálló írással. Tartalmilag összefüggő mondatok írása képsorról, olvasmányokhoz kapcsolódóan. Részfogalmazások írása, mondatok sorrendbe állítása, leírása. A különböző tantárgyakkal összefüggő feladatok megoldása írásban: vázlatok, kiegészítések, megfigyelések eredménye. Különböző szövegminták megfigyelése műfaji és szövegszerkesztési szempontból. 
  Az egyéni írásmód kialakítása. A kreatív írás, az önkifejezés, az egyéni stílus fejlesztése.  Lendületes, olvasható, tetszetős írás alkalmazása.
  A rendezett, tiszta, olvasható írás gyakorlása.
Az igealakok helyesírása, az igekötős igék írásának esetei, a toldalékos főnevek, néhány tulajdonnév helyesírásának gyakorlása változatos feladatmegoldások során.  
  Az önellenőrzés és javítás (tartalmi, alaki és helyesírási szempontból) gyakorlása.
 A  tanult helyesírási, nyelvhasználati és nyelvhelyességi ismeretek alkalmazása a fogalmazásokban.
Az írásfejlesztés és a gondolkodásfejlesztés összefüggése.
Az anyaggyűjtés módjai, a gyűjtött anyag elrendezése. 
Az elbeszélő fogalmazás műfaji jellemzői, nyelvi, stilisztikai eszközei. Az események időrendbe állítása. A hármas tagolás, a tagolás alapja. A bevezetés, tárgyalás, befejezés. 
Elbeszélő fogalmazás írása közös előkészítés segítségével (olvasott mese, kép vagy képsor, közös élmény esetleg egyéni élmény vagy fantázia alapján).
A kommunikációs helyzet tisztázása, a 2. személy megválasztása.
A párbeszéd szerepe az elbeszélésben. A párbeszéd beillesztése a fogalmazásba.	

Témakör
A tanulási képesség fejlesztése, könyv- és könyvtárhasználat

Óraszám:	folyamatos

Altémák címei	
Az adatok, információk gyűjtésének, célszerű elrendezésének módjai.
Alapismeretek a könyvtár tereiről és állományrészeiről. A könyvek tartalmi csoportjai. A szótárak szerkezeti jellemzői, a szótárhasználat módja. A lexikon és szótár egyező és eltérő vonásai.	
Tevékenységek	
Rövid szóbeli beszámoló ismeretterjesztő művekből önálló vagy csoportos anyaggyűjtés alapján. Az olvasott szövegben előforduló ismeretlen szavak értelmezése gyermeklexikon vagy szótár segítségével.
Könyvek keresése szabadpolcon szerző és cím szerint. Szépirodalmi és ismeretterjesztő művek témájának megállapítása cím és tartalomjegyzék alapján. Az olvasott könyvek adatainak felsorolása (cím, szerző, kiadó, a kiadás helye, éve).
 Helyesírási szótár használata tanítói segítséggel.	
Ismeretek	
  A következő fogalmak tapasztalati úton való megismertetése: szépirodalmi mű, ismeretterjesztő mű; betűrend, címszó.	
Témakör
Ismeretek az anyanyelvről

Óraszám:	55 óra

Altémák címei	
A felkiáltó, óhajtó és felszólító mondat és mondatvégi írásjelük.
Az ige jelentése (cselekvés, történés, létezés), rokon és ellentétes jelentésű igék.
Az ige személyragjai és a személyes névmások. Az igeidők .
Az igealakok helyesírása.
Az igekötő. A leggyakoribb igekötők. Az ige és az igekötő kapcsolatának esetei. Az igekötő és ige egybe- és különírásának esetei.
A főnév jelentése, fajtái: köznév és tulajdonnév. A főnév toldalékolása. A leggyakrabban használt tulajdonnevek helyesírása. ben, a -ba,-
A melléknév és fokozása..
A j hang kétféle jelölése igékben, főnevekben, melléknevekben.	
Tevékenységek
	
Nyelvi-nyelvtani jelenségek felismerése a gyakorlati tudás alapján.                                                                      
A mondatfajták (kijelentő, kérdő, felkiáltó, óhajtó, felszólító) felismerésének és a mondatvégi írásjeleknek (pont, felkiáltó-, kérdőjel) a gyakorlása.
A szavak jelentésének vizsgálata, a jelentések megadása saját szavaikkal, a szófaj fogalma. A szókincs folyamatos bővítése, szókincsgyakorlatok. 
Az ige fogalma, jelentése. Az igék előfordulása. A rokon és ellentétes jelentésű igék. Az ige ragozása (a cselekvő száma és személye, az ige egyes és többes száma). A személyes névmás és az ige kapcsolata. Az igeidők megnevezése (jelen, múlt, jövő) és helyes használata történetek elmondásakor.
Az igekötők szerepe az ige jelentésében. Az igekötős igék helyesírásának gyakorlása, az egybe- és különírás. A múlt és jövő idejű és a ragozott igealakok helyesírása. 
A főnév fogalma, fajtái, a köznév és tulajdonnév megkülönböztetése, felismerésük, szerepük a szövegben. 
A főnév egyes és többes száma. A többes szám jele. A főnév -t ragjának és a múlt idő jelének megkülönböztetése.
A melléknév fogalma, felismerése, szerepe a szóbeli és írásbeli szövegalkotásban. A melléknevek fokozása (az összehasonlított tulajdonságok mértéke), Az alap-, közép- és felsőfok. A fokjelek. A fokozott melléknevek helyesírása. 
.	
Ismeretek	
A felismerés és a megnevezés szintjén: a tulajdonnév fajtái, a főnév többes száma, a többes szám jele, az ige ragozása, személyragok, személyes névmások, igekötős igék, az igekötő jelentésmódosító szerepe.
A meghatározás és az alkalmazás szintjén: az egyszerű mondat fajai (kijelentő, kérdő, felkiáltó, óhajtó és felszólító). A főnév fogalma és fajai: köznév, tulajdonnév. A melléknév fogalma és fokozása.  Az ige fogalma és az igeidők.	

Témakör
Ismeretek az irodalomról
Óraszám:      folyamatosan beépül az olvasás, írott szöveg megértése óraszámába 

altémák címei	
Prózai és verses művek a magyar és a külföldi nép- és műköltészetből. Mesék, mondák, legendák, történelmi elbeszélések, valamint a gyerekek mindennapi életéről szóló történetek, regényrészletek klasszikus és kortárs szerzőktől. Elemi poétikai és verstani ismeretek. 
Népi játékok, dramatizált szövegek, ismeretterjesztő művek. A mindennapi kommunikáció szövegei (meghívó, recept, hirdetés). 	
Tevékenységek	
Népköltészeti és műköltészeti alkotások megkülönböztetése.
Az olvasott művek szereplőinek megnevezése, cselekedeteik, érzelmeik, tulajdonságaik megfigyelése, az események helyszíne, időrendje, a mű szerkezetének felismerése. Lényegkiemelés, vázlatírás tanítói segítséggel. Kérdések és válaszok megfogalmazása.
A mesék ismétlődő tartalmi és formai elemeinek megfigyelése. A mesekezdő és mesezáró formulák, jellemző szófordulatok használata.
Néhány jellegzetes irodalmi téma felismerése az olvasott művekben (család, iskola, barátság, szeretet, hazaszeretet). A szereplők magatartásának értelmezése, a szöveg alapgondolatának felfedeztetése. 
Versek hangulatának, építőelemeinek, művészi eszközeinek felismerése.
Mesék, elbeszélésrészletek dramatizálása.
Ismeretterjesztő és mindennapi gyakorlati szövegek értelmezései. Lényeges információk, lényegre utaló kérdések megfogalmazása. Lényeges összefüggések megállapítása
Tájékozódás a lakóhely irodalmi vonatkozásairól.	
Ismeretek	
A felismerés és a megnevezés szintjén a következő fogalmak ismerete: népköltészet, műköltészet; a népmesék  jellegzetes tartalmi és formai elemei (varázseszköz, csoda, meseszám, próbatétel, szerepkör; mesekezdő és -záró nyelvi fordulatok,  szófordulatok).Ritmus, rím, refrén, hasonlat.
Vörösmarty Mihály Szózat című versének 2 versszaka; 8-10 szabadon választott vers, 6-8 szólás, közmondás; 1 verses mese vagy meserészlet.	
Témakör
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése; társadalmi ismeretek
Óraszám:	folyamatosan beépül az olvasás, írott szöveg megértése óraszámába

Altémák címei	
 A szép és a csúnya fogalmának használata.
 A magyar nemzet nagy történelmi eseményei: honfoglalás, államalapítás, Mátyás kora, a török idők.
  Családi, vallási, nemzeti ünnepek. Néhány magyar nemzeti, etnikai és kisebbségi népszokás. Hagyományos mesterségek. 
  A magyar nemzet jelképei, nemzeti emlékhelyek.	
Tevékenységek	
A szép és a csúnya fogalmainak használata mindennapi – különféle médiumok révén szerzett-- élmények kapcsán folytatott beszélgetésekben.
A történelmi idő fogalmának alapozása: régen, nagyon régen, közelmúltban, most ... stb. fogalmak eseményekkel, történetekkel való kitöltése. Események, jelenségek, személyek, tárgyak időrendbe állítása.
 Versek, legendák, mondák, történetek olvasása a nemzeti múlt nagy eseményeiről. (A honfoglaló magyarok élete, az államalapítás, koronázás a tatárok pusztítása, a török veszedelem, Mátyás udvara, a könyvnyomtatás, a Dózsa-féle parasztháború, a mohácsi vész, a végvári harcok).
Az olvasottak, látottak reprodukálása szóban, illusztrációban, csoportos megjelenítése szituációs játékkal. Műsorok összeállítása nemzeti ünnepeinkre.
Beszámoló családi ünnepekről. Beszámoló nemzeti jelképeinkről. Képek, fotók, ismertetők gyűjtése a magyar koronázási jelvényekről.
A Szózat első két versszakának kifejező előadása.
Tájékozódás a lakóhely hagyományos ünnepi népszokásairól, irodalmi, történelmi emlékhelyeiről. Múzeumlátogatás, helytörténeti gyűjtemények megtekintése.	
Ismeretek	
Honfoglalás 896, államalapítás 1000, a mohácsi csata 1526. Árpád, I. István, Mátyás király, Dózsa György.
Ünnepek: március 15., augusztus 20., október 23.; karácsony, húsvét, pünkösd, halottak napja.
A magyar zászló, a magyar címer; a lakóhely címere, zászlaja. 	

MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM 4. ÉVFOLYAM
ÓRATERV

Témakör	Óra	
1. Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése 	folyamatos	
2. Olvasás, írott szöveg megértése	148	
3. Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás	59	
4. A tanulási képesség fejlesztése; könyv- és könyvtárhasználat	folyamatos	
5. Ismeretek az anyanyelvről	55	
6. Ismeretek az irodalomról	folyamatos	
7. Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése; társadalmi ismeretek	folyamatos	
Szabadon felhasználható órakeret	15,5	
Összesen:	277,5	

A kötelező órakeretet (262) kiegészíti még 15,5 szabadon felhasználható óra. Ezek felhasználását lásd az 1. évfolyamnál.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
(a felsorolást lásd az 1. évfolyamnál)
Ajánlott házi olvasmányok:
Móra Ferenc: Kincskereső kisködmön
Fekete István: Tüskevár
Fekete István: A koppányi aga testamentuma
Tatay Sándor: Kinizsi Pál
Mark Twain: Koldus és királyfi
A felsorolt ifjúsági regények közül 1 mű feldolgozása kötelező.

A magasabb évfolyamra lépés feltételei
-	Érthető, folyamatos beszéd a mindennapi kommunikációban. A tanult udvarias nyelvi fordulatok használata mindennapi beszédhelyzetekben. A mondanivaló értelmes megfogalmazása szóban. Előzetes felkészülés után ismert témájú szöveg folyamatos, a tartalmat kifejező felolvasása. Az életkornak megfelelő tartalmú szöveg néma olvasása, a szövegértés bizonyítása a lényeg kiemelésével. Legnagyobb költőink, íróink nevének és olvasott műveik címének ismerete.
-	Rendezett, olvasható írás. A szavak szófajának, a szótöveknek, a toldalékoknak a felismerése,  helyesírása. Az igealak felismerése, az igekötő és az ige kapcsolatának helyesírása. A többes szám felismerése, a melléknév, számnév fokozott alakjainak helyes írásmódja. A feltárt hibák javítása segítséggel.
-	Tájékozódás önállóan a könyvtárban, könyvekben.
-	Részvétel a csoportos történetalkotásban, az improvizációkban és az elemző beszélgetésekben.
-	A tartalomnak megfelelő tempó, hangerő, hanglejtés és artikuláció alkalmazása versek és szövegrészletek elmondásakor. Nevelői minta alapján a hibák javítása. Vers és próza mondásakor a beszédszünetek megtartása.
-	Segítségkérés, a segítség megköszönése ill. elhárítása megfelelő nyelvi formában.
-	Az olvasott mesék, mondák, történetek összefüggő elmondása. Az irodalmi művek szavainak, kifejezéseinek használata kellő előkészítés után.
-	Összefüggő beszámoló (szükség esetén kérdések segítségével) ismeretterjesztő szövegekről. Összefüggő beszámoló közös vagy egyéni élményekről.
-	Elbeszélő fogalmazás (6-8 mondat) írása képsor, egyéni, közös illetve olvasmányélmény alapján kellő előkészítés után. Tárgyak, állatok, személyek, táj leírása (5-6 mondat) kellő előkészítés után. A gondolatok megfelelő elrendezése, pontos szóhasználat. A felesleges szóismétlések elkerülése rokon értelmű szavak használatával. Az írott szöveg tagolása a tartalomnak megfelelően a közös szerkezeti vázlat alapján. Előkészítés után rövid levél, levelezőlap írása. A helyzethez illő megszólítás, elbúcsúzás, a címzés ismerete.
-	Előzőleg megtárgyalt 20-25 soros szöveg folyamatos, a természetes beszéd ütemének megfelelő, szöveghű, hangos olvasása. Felolvasás közben a mondatfonetikai kifejezőeszközök( hangsúly, hanglejtés, szünet) helyes alkalmazása.
-	1 oldal terjedelmű szépirodalmi és fél oldal terjedelmű ismeretterjesztő szöveg néma olvasása. A szépirodalmi szöveg megértésének bizonyítása szóbeli és írásbeli feladatok megoldásával: A szereplők megnevezése, az események színhelye, ideje, sorrendje; véleményalkotás a szereplők magatartásáról. Nevelői kérdések segítségével a szöveg tagolása. Ismeretterjesztő szöveg megértésének bizonyítása lényeges információk önálló kiemelésével.
-	A népmese (tündér-, állat-, tréfás mese) , népdal, monda, elbeszélés, ifjúsági regény felismerése. A rímek felismerése a versekben.
-	Nemzeti történelmünk néhány kiemelkedő eseménye, személyisége: a Rákóczi- féle szabadságharc, az 1848/49-es forradalom és szabadságharc; II. Rákóczi Ferenc, Kossuth Lajos.
-	Könyvek önálló keresése a könyvtárban. A könyvek tartalomjegyzékének használata. Gyermeklexikonok és a helyesírási szótár használata tanítói segítséggel.
-	Rendezett, olvasható írás a margó, a betű- és a szótávolság megtartásával. A mondat kezdése nagybetűvel, a mondatfajták megnevezése konkrét esetekben, záró írásjelük használata. A szavak szófajának felismerése és megnevezése. Az igeragozás, a személyragok, a személyes névmás, az igekötős igék, a gyakori igekötők felismerése és megnevezése. A toldalékos szóalakok, az ige és igekötő kapcsolatának, a melléknév és határozatlan számnév fokozott alakjainak helyesírása. A j hang jelölése újabb 25-30 szóban. 
-	Részvétel a csoportos történetalkotásban, az improvizációkban és az elemző beszélgetésekben.
-	Memoriter: 1-2 népdal, népmese elmondása. Kölcsey Ferenc Himnusz című versének 1. versszaka. Petőfi Sándor Nemzeti dal című versének 1-2 versszaka. 4-5 szabadon választott vers, 3-4 prózarészlet.

Témakör
 Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése

Óraszám:	folyamatos

Altémák címei	
Gondolatok, információk, érzelmek és vélemények egyszerű, érthető, kifejező, hatékony közlése.
A szövegjelentés kifejezése mondat és szövegfonetikai eszközökkel.
A szöveg jelentésének megfelelő helyes dallam és a nem verbális eszközök (a testbeszéd néhány elemének megfigyelése) használata.
Párbeszéd a mindennapi kommunikációban.	
Tevékenységek	
Helyesejtési és kommunikációs gyakorlatok végzése.
A tanult mondat- és szövegfonetikai eszközök alkalmazása az élőbeszédben és felolvasás alakalmával. A helyes beszédlégzés, a szünetek megtartása (értelmi, érzelmi hatás) a szöveg jelentéséhez alkalmazkodva.
A szóhasználat, a kiejtés és testbeszéd összehangolása a kifejezendő tartalommal és a hallgatóval.
A párbeszéd alkalmazása a mindennapi kommunikációban. Párbeszéd során alkalmazkodás a kommunikációs szerepcseréhez, figyelem a kortárs és felnőtt beszélgetőtársra. A nem verbális eszközök (gesztus, mimika, testtartás, távolság ...) összehangolása  a beszédhelyzettel. A szereplők helyzetébe való beleélés.
Szókincsfejlesztés. Az aktív és a passzív szókincs gyarapítása különféle (irodalmi, ismeretterjesztő) szövegekből. Más tantárgyakban előforduló szakkifejezések, ritkábban használt szavak megértése, használata. Igényes, a tartalmat pontosan közvetítő szókincs használata. Rokon értelmű szavak, kifejezések használata  az ismétlések elkerülése érdekében. Hiányos mondatok kiegészítése a szövegkörnyezetbe illő szóval, kifejezéssel. Állandósult szókapcsolatok (szokványos kifejezések, szólások, közmondások) gyűjtése.
Részvétel páros és csoportos kommunikációban, vitában. Illemszabályok a vitában. A kérdésfeltevés gyakorlása. A véleménynyilvánítás gyakorlása. Kapcsolattartás beszéd közben. Az üzenet lényegének, érzelmi tartalmának megértése.
Az összefüggő, folyamatos beszéd gyakorlása (olvasmányok reprodukálása, részletező tartalommondás, tömörített tartalommondás)- Olvasott esemény összefüggő és érzékletes elmondása meghatározott beszédhelyzetben. Megfelelő szókincs használata.
A különféle szövegműfajok normáinak figyelembevétele. Információhordozók üzeneteinek megértése, feldolgozása.
Az önkorrekciós képesség fejlesztése javítási gyakorlatokkal.
Az olvasottak összefüggő elmondása az irodalmi művekben szereplő szavak, kifejezések használatával. Párbeszéd beépítése a szövegekbe. Részletező és tömörített eseménymondás. A lényeges és lényegtelen gondolatok elkülönítése. Reprodukálás nézőpontváltással. Kedvelt mesehős, történelmi vagy hétköznapi személy bemutatása. Tárgyak élőlények bemutatása, leírása szóban.	

Témakör
Olvasás, írott szöveg megértése
Óraszám:	148  óra

Altémák címei	
 A kifejező olvasás előkészítése olvasástechnikai gyakorlatokkal. 
 A kritikai és a kreatív olvasás.	
Tevékenységek	
 A kifejező olvasás gyakorlása és a szövegben rejlő érzelmek kifejezése a mondat- és szövegfonetikai kifejezőeszközök alkalmazásával. Párbeszédek és közbeékelődések elkülönítése felolvasáskor mintakövetés alapján. A mondatközi (kettős pont, gondolatjel) írásjelek elkülönítése.
A szöveghű olvasás gyakorlása, az újrakezdés elkerülése.
A cselekményes olvasmányok dramatizáló olvasása.
Az értelmező, interpretáló olvasás továbbfejlesztése tanítói és tanulói kérdések segítségével.
A kritikai és kreatív olvasás megalapozása  	
Témakör
 Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
Óraszám:	59 óra

altémák címei	
Tájékoztató szövegek: hirdetés, értesítés.
A leírás, jellemzés tartalmi, szerkezeti jellemzői, nyelvi eszközei, a bemutatás sorrendje. A leírás szemléletessége.
A levél, a levelezőlap tartalmi és formai jellemzői, megszólítás, elbúcsúzás, dátum. A levélboríték címzése.	
Tevékenységek	
Írást motiváló légkör kialakítása.
 Olvasható, tetszetős, egyéni, rendezett írás gyakorlása írásbeli feladatok megoldásával, tollbamondással, rövid szövegek alkotásával.
Helyesírási gyakorlatok a tanult ismeretek köréből változatos feladatmegoldások során 
 Az írott szöveg (vázlat, fogalmazás) önálló elrendezése a füzetlapon a lapszélek, betű- és sortávolság megtartásával.
A leírás fogalma, műfaji jellemzői. Az elbeszélés és a leírás összehasonlítása. Olvasmányok leíró részleteinek megfigyelése. A leírás és jellemzés irodalmi példákon. Kisebb szemléletes leírás készítése tárgyakról, növényekről, állatokról, személyekről, tájról. A leírás nyelvi eszközei, szemléletessége. Előzetes terv (vázlat) készítése segítséggel. Rövid ( néhány soros ) jellemzés. 
A levél, levelezőlap tartalmi és formai sajátosságainak megfigyeltetése. A címzetthez alkalmazkodó megszólítás, hangnem, elköszönés, dátum, a boríték címzése, a levél postázása. Levél, üdvözlőlap írása választott partnernek.
Egyéb műfajok szerkesztésének megismerése. Hirdetés feladása, értesítés megfogalmazása szóban, meghívó szerkesztése írásban.
Fogalmazástechnikai, szövegjavítási gyakorlatok. Lokális és globális javítás helyesírási, nyelvhelyességi, szövegtani szempontból.	
Ismeretek	
A leírás, levél, hirdetés, értesítés formai és tartalmi jellemzői.	
Témakör
A tanulási képesség fejlesztése, könyv- és könyvtárhasználat 
Óraszám:    folyamatos

Altémák címei	
Különböző információhordozók a lakóhelyi és az iskolai könyvtárban (folyóirat, hanglemez, hangkazetta, dia- és videofilm, CD lemez).
Ismerkedés a folyóiratokkal. A katalógus szerepe az információforrások keresésében.	
Tevékenységek	
Gyerekeknek szóló ismeretterjesztő művekből, folyóiratokból információk gyűjtése és a tanultak kiegészítése az újabb adatokkal. Beszámoló vázlat alapján ismeretterjesztő olvasmányokról, megfigyelésekről, kísérletekről.
Gyermekkönyvek keresése a szabadpolcokon. Eligazodás a gyerekeknek készült segédkönyvek (lexikon, enciklopédia, kétnyelvű szótár) használatában. Közmondások, szólások, állandó szókapcsolatok megismerése kézikönyvekből.
Katalóguscédulák adatainak értelmezése.	

Témakör
Ismeretek az anyanyelvről
Óraszám:	55 óra

Altémák címei	
A szófajokról tanult ismeretek összefoglalása és kibővítése. 
Az igemódok. 
A tulajdonnév fajtái. A főnév ragos alakjai (a-val,-vel rag). 
A névutós és névelős főnév. 
A tulajdonnévből képzett melléknév egyszerűbb esetei.
A számnév és fajtái, a határozatlan számnév fokozása. A keltezés.
Az eddig tanult ismeretek rendezése: hangok, ábécé, betűrend, a szótő és a toldalékok, egyszerű és összetett szavak. A nyelvhelyességi és helyesírási ismeretek összefoglalása.	
Tevékenységek	
Nyelvi – nyelvtani jelenségek felismerése a gyakorlati tudás alapján. 
A második és harmadik évfolyam anyagának rendszerező áttekintése.
A hangok, az ábécé, a betűrend.
A szavak szerkezete: az egyszerű és az összetett szavak. A szótő és a toldalékok. A szavak jelentése.
 A tanult szófajok (ige, főnév, melléknév) felismerése, megnevezése konkrét esetekben.
A mondatfajták.
Helyesírási gyakorlatok ( főleg a kiejtés és szóelemzés elvének figyelembevételével ) a tanultak körében az ismeretek alkalmazásával (az igealakok helyesírása, a ragos főnevek helyesírása, a tulajdonnevek helyesírása, -i képzős melléknevek helyesírása, az összetett szavak elválasztása). Törekvés a megismert helyesírási szabályok megfelelő alkalmazására.
A szófajokkal kapcsolatos ismeretek bővítése. Szavak jelentésének megadása saját szavaikkal. Az aktív és passzív szókincs folyamatos bővítése.
Az ige – a jövő idő változatos kifejezése. Az igemódok (kijelentő, feltételes, felszólító), módjelek. A felszólító módú igealakok helyesírása.  Az igemódok használata a különféle mondatfajtákban.
A főnév – a tulajdonnevek felismerése olvasmányokban, a lakókörnyezetben előforduló tulajdonnevek, helyes alkalmazásuk, helyesírásuk a fogalmazásokban. 
A ragos főnevek felismerése. A -val,-vel ragos főnevek írása egyszerűbb esetekben.
A névelők. A határozott és a határozatlan névelő fogalma, szerepe, helyes használata.
A névutók fogalma, a leggyakoribb névutók. A névutós főnevek helyesírása.
A számnév fogalma, fajtái. A határozott és a határozatlan számnév felismerése, megnevezése. A határozatlan számnevek fokozása. A határozott számnév fajtái: tő-, sor-, törtszámnév. 
A számnevek helyesírásának gyakorlása: a toldalékos számnevek, a keltezés, a számoknak betűvel való írása.
 Az anyanyelv és idegen nyelv különbségének a felismerése, ennek megfogalmazása saját szavaikkal.	
Ismeretek	
 A felismerés és a megnevezés szintjén: igemódok (kijelentő, feltételes, felszólító). A névelő, névutó.
A meghatározás és alkalmazás szintjén: A tulajdonnevek fajtái, a számnév fogalma, fajtái.	
Témakör
Ismeretek az irodalomról
Óraszám:	folyamatosan beépül az olvasás, írott szöveg megértése óraszámába

Altémák címei	
Prózai és verses népköltészeti alkotások magyar és más etnikumok népköltészetéből. Népmesék, mondák, legendák, népdalok, népi játékok, népszokások. A népmesék fajtái, szerkezeti és nyelvi jellemzői. A népdalok jellegzetes témái.
Az irodalmi mesék. Elbeszélések, regényrészletek, versek a klasszikus kortárs magyar irodalomból. Az egyszerű szerkezetű gyermekregény.
Az irodalmi szöveg művész eszközei.	
Tevékenységek	
 Néhány adat megismerése az olvasott művek szerzőjéről. Szövegelemző műveletek bővítése: szerkezet, tér, idő, jellemek; összefüggések, kulcsszavak kiemelése, tömörítés, bővítés. Azonos témájú alkotások összehasonlítása. A lényeges információk kiemelése, összefüggések felismerése, jegyzetelés. Az elbeszélő és leíró részek váltakozásának megfigyelése.
A népköltészeti alkotásokról tanultak átismétlése, bővítése.
Egyszerű szövegek vázlatának elkészítése tanítói segítséggel.
Érzelmek, emberi kapcsolatok fölismerése és értékelése a művekben. Több szempont figyelembe vétele a szereplők viselkedésének megfigyelésében. A szereplők jellemzése.
A házi olvasmány előkészítése folyamatolvasással, otthoni elolvasása és közös, iskolai megbeszélése. Olvasmányélmények megosztása a  társakkal.
 A művészi nyelv eszközeinek felismerése lírai és elbeszélő művekben. Nyelvi érdekességek, művészi eszközök gyűjtése a szövegből.
 A népköltészetről és a műköltészetről tanultak rendszerezése.	
Ismeretek	
  A felismerés és megnevezés szintjén:
  Népköltészeti műfajok: népmese, monda, szólás, közmondás, találós kérdés; népi gyermekvers, népdal; gyermekjáték
  Műköltészeti műfajok: műmese, elbeszélés, ifjúsági regény, meseregény, verses mese; lírai költemény.
  Ismétlés, ellentét; megszemélyesítés, hasonlat; ritmus, rím, refrén.
  Két-három népdal, népmese elmondása. Kölcsey Ferenc Himnusz című versének 1-2.  versszaka, Petőfi Sándor Nemzeti dal című verse. 8-10 szabadon választott költemény, 5-10 prózai szövegrészlet.	
Témakör
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése; társadalmi ismeretek

Óraszám:	folyamatosan beépül az olvasás, írott szöveg megértése óraszámába

Altémák címei	
  A jó és rossz fogalma. A műélvezet.
A magyar nemzet nagy történelmi eseményei (XVII-XX. sz.)
Rákóczi kora és alakja.
A XIX. és a XX. század nagy államférfiai, művészei, tudósai, felfedezői, utazói.
Magyarok és más nemzetiségek.
Térképhasználat.	
tevékenységek	
A jó és rossz fogalmainak használata mindennapi – különféle médiumok révén szerzett – élmények kapcsán folytatott beszélgetésekben. 
A műélvezet megtapasztalása ritmus, zene révén.
Történetek (mondák, elbeszélések, regényrészletek, népdalok, versek, publicisztikai művek) megismerése a magyarság múltjának nevezetes eseményeiről, kiemelkedő személyiségeiről, tetteiről, az emberek életmódjáról az egyes korokban. (A kuruc kor, a Rákóczi-féle szabadságharc, a reformkor, az 1848/49-es forradalom és szabadságharc, az I. világháború, a II. világháború,  az 1956-os forradalom).
Ismeretek a modern világ úttörőiről, tudósokról, feltalálókról, művészekről szépirodalmi és ismeretterjesztő olvasmányok alapján.
Ismeretek a Himnusz és a Szózat szerzőjéről, ismerkedés nemzeti énekeink szövegével és zenéjével.  
Tájékozódás gyakorlása időszalag segítségével a történelmi időben. A tanult történelmi események idejének jelölése, helyének megmutatása a történelmi térképen.
 A régió, a lakóhely történelmi, irodalmi emlékeiről adatok gyűjtése, beszámoló a szerzett ismeretekről.
Beszélgetés arról, mit jelent az, hogy magyarok vagy más nemzetiségűek vagyunk. 
A térképhasználat gyakorlása, a legfontosabb elemek felismerése: vizek, domborzati jelölések, államhatárok, települések.	
Ismeretek	
  Évszázad, évezred.
II. 	Rákóczi Ferenc, Kölcsey Ferenc, Vörösmarty Mihály, Erkel Ferenc, Egressy Béni, Petőfi Sándor, Kossuth Lajos, Széchenyi István, Deák Ferenc 
  1703-1711; 1848 március 15. ; 1956 október 23.	

Magyar nyelv és irodalom 5-8. évfolyam

A tanterv a NAT magyar nyelv és irodalom műveltségterület 5-8. évfolyamok követelményét dolgozza fel. A műveltségterület teljes lefedése kiegészül még 5-6 évfolyamon a külön modulként tervezett Tánc és dráma, illetve a Hon- és népismeret, 8. évfolyamon a Mozgókép és médiaismeret követelményeivel. Az egyes modulok intézményenként a tanári kompetenciától függően más-más tantárgy keretében valósítható meg. A helyi tanterveknél ennek megfelelően kell beépíteni mind az óraszámot mind a NAT anyagot.
Integráltan tartalmazza a 7-8. évfolyamon az informatika könyvtárhasználat egy részét.

A tantárgy óraszámainak felosztása:

Évfolyam	5	6	7	8	
Tantárgy/modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	
Irodalom	2,5	88*	2	69*	2	74	2	74	
Nyelvtan	2	74	2	74	2	65*	2	65*	
Könyvtárhasználat		5		5		5+4		5+4	
Összesen: 		167		148		148		148	
* a könyvtárhasználat óraszámával csökkentve

A könyvtárhasználat óraszámai beépülnek a szaktárgyi órakeretbe. Ezeket az órákat a könyvtárostanár tartja, az órák színhelye lehetőség szerint az iskolai könyvtár. Egy-egy évfolyam óráit célszerű folyamatos egymásutániságban, ciklusszerűen bonyolítani. A 7-8. évfolyamon jelölt +4 óra a könyvtárhasználat résznél a szellemi munka technikája témakörön belül a Magyar nyelv és irodalom műveltségterület feldolgozására fordítandó. 
Az új ismeretek közlésére szolgáló órákon részt vehet a teljes tanulócsoport, de a munkáltató órák esetén célszerűbb csoportbontást alkalmazni. 

Célok és feladatok
Az anyanyelvi és irodalmi nevelés alapvető célja és feladata, hogy gondozza és fejlessze tovább a jövendő tanulmányokhoz szükséges és a felnőtt életben használandó olvasni és írni tudást (szövegértés, szövegalkotás)
•	ápolja nemzeti kultúránkhoz, hagyományainkhoz való ragaszkodást, a szolidaritást, s tapasztaltassa meg az együttműködés érzését és élményét,
•	formálja az erkölcsi, etikai normák iránti fogékonyságot
•	fejlessze a kritikus, a problémamegoldó és fogalmi gondolkodást,
•	bátorító, önbizalmat növelő, önismeretet elősegítő nevelést folytasson,
•	fejlessze a játékosságot, alkotóképességét, a kreativitást, 
•	neveljen az olvasás szeretetére, az értékekkel való azonosulásra,
•	fejlessze a kommunikációs képességeket; a narratív, a lényegkiemelő, a komplex információk kezelésével kapcsolatos képességeket, kulcskompetenciákat,
•	segítse elő a műveltségi terület segítségével- az optimális léptékű személyiségfejlesztést, a személyiség kibontakoztatását.

A felső tagozat célja és feladata
Az értelmi, kommunikációs, cselekvési képességek megalapozása,
•	a tanulók ön- és világszemléletének, világképének formálása,
•	a konstruktív, környezet-harmonikus életvezetéshez szükséges készségek, képességek kialakítása,
•	megbízhatóság, becsületesség, őszinteség, segítő ~ és empatikus készség kialakítása,
•	segítségnyújtás az értékekkel való azonosulás kialakításához,
•	az egyén és a köz érdekeinek értékrendje, a közösségi magatartás formálása,
•	helyes állampolgári magatartás,
•	a nemzeti hagyományok ápolása; a magyarságtudatot megőrizve európai polgárokká válás folyamatának elősegítése,
•	nemzeti és etnikumhoz tartozó azonosságtudat ápolása, kibontakoztatása,
•	az Európához tartozás tudatának kialakítása,
•	más népek kultúrájának megismerése,
•	az emberiség előtt álló közös problémák bemutatása,
•	egyetemes emberi civilizáció eredményeinek megismerése,
•	jól megalapozott tanulási szokások, technikák továbbfejlesztése,
•	a környezettudatos magatartás kialakítása, felkészítés a jogok és kötelességek törvényes gyakorlására.

Fejlesztési követelmények

Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	A szóbeli nyelvi képességek fejlesztése.
•	Kulturált nyelvi magatartás kialakítása.
•	Az önkifejezést elősegítő kommunikáció formálása, fejlesztése.
•	A nem nyelvi kommunikáció és a megértést, önkifejezést elősegítő kommunikáció összehangolása.
•	Önismeretre, önbecsülésre, magabiztos fellépésre, mások személyiségének tiszteletére nevelés.

Olvasás, írott szöveg megértése
♦	A korosztálynak megfelelő hangos és csendes olvasás.
♦	A képzés szintjének megfelelő szövegértés.
♦	A szövegben megformált értékek befogadása.
♦	A nyelvi eszközök és a jelentés kapcsolatának megfigyelése.
♦	Aktív és passzív szókincs folyamatos gazdagítása.

Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Az európai és a magyar kultúrában hagyományos alapvető szövegtípusok elsajátítása.
•	Képzelet, önkifejezés, egyéni stílus bátorítása.
•	Életkornak megfelelő írástechnika, íráskép, helyesírás.
•	Az elsajátítandó műfajok (hétköznapi történetmondás, érvelő fogalmazás, kiselőadás, feleletterv).

A tanulási képességek fejlesztése
♦	Ismeretfeldolgozási technikák megtanítása: csoportos és egyéni technikák megismerése, használatuk gyakorlása.
♦	Szövegfeldolgozó eljárások: lényegkiemelés, tömörítés, szövegkiegészítés, elsajátíttatása.
♦	Önálló témafeldolgozás fejlesztése.

Ismeretek az anyanyelvről
•	A tudatos nyelvszemlélet fokozatos kialakítása.
•	A leíró nyelvtani ismeretek megszilárdítása (felismerés és megnevezés szintjén; fogalmi meghatározás szintjén).
•	A nyelv rendszerezésére vonatkozó tudás önálló, biztonságos alkalmazása, anyanyelvként való birtoklása.
•	Nyelvhelyességi kérdésekben való tudatos döntés fejlesztése.
•	Igényes önkifejezés alakítása.
•	A nyelvi kultúra fejlesztése, birtoklásának megalapozása a tanulók önbecsülésének, önkifejezésének fejlesztéséhez.
•	A nyelvszemlélet gazdagítása, értékük megőrzésének felelőssége.
 
Ismeretek az irodalomról
•	Az olvasás, mint műélvezet megtapasztalása.
•	Olvasóvá nevelés: annak felismertetése, hogy az irodalomolvasás érzelmi, gondolati, erkölcsi, esztétikai élmények forrása.
•	Annak beláttatása, hogy az irodalmi jelentés a szövegből, illetve a mű és az olvasó érzelmi, gondolati kapcsolatából bontható ki.
•	Fogékonyság kialakítása az irodalmi művekben megjelenő értékek, emberi problémák felfedezésére.
•	Megismerkedés a magyar, az európai, a világirodalom kiemelkedő korszakaival, alkotóival.
•	Alapvető irodalmi témák, motívumok felismertetése.
•	Az önálló olvasmányválasztás igényének fölkeltése.
•	A klasszikus és kortárs irodalom epikai, lírai, drámai műveinek változatos feldolgozása.

Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	Önálló gondolkodás, önkifejezés kulturáltságának fejlesztése.
•	Kulturális és történeti másság megértése, erre épülő tisztelete.
•	Önálló ítéletalkotás társadalmi, történeti, morális és esztétikai kérdésekről.
•	A konfliktuskezelés képességének fejlesztése.
•	A humor személyiség- és közösségépítő szerepének megértése.

Értékelés
Az alapkészségek és az irodalmi tudás szintjének fejlesztő szándékú, folyamatos és tervszerű értékelése, a célnak megfelelően szóban és írásban. Külön gondot szükséges fordítani a szóbeliségre.
Az értékelés, önellenőrzés, az ítéletalkotás folyamatos fejlesztése.
Memoriterek számonkérése.
Irodalmi feladatlapok, munkafüzetek feladatmegoldásainak értékelése.
Írásbeli szövegszerkesztés (évenként két dolgozat).
Témazáró dolgozatok.
Tanulói kiselőadások készíttetése.
Írásbeli szövegalkotás: differenciáltan önálló felkészülés kijelölt témákban.
Ajánlatos, hogy a könyvtárostanár az általa tartott ciklusok végén érdemjeggyel is értékelje a tanulók teljesítményét. 
Ezek az érdemjegyek a magyar nyelv és irodalom, illetve az informatika érdemjegyei közé kerülhetnek bejegyzésre.
A tantárgy jellegéből adódóan a számonkérés ne a lexikális ismeretekre, hanem a könyv- és könyvtárhasználati jártasságokra, készségekre irányuljon!
Az értékelés céljából összeállított feladatok lehetőség szerint legyenek változatosak, érdekesek, segítsék elő a tanulók kreatív gondolkodását! Ezen követelményeknek csak kellőképpen felszerelt iskolai könyvtárral lehet eleget tenni.

Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
A tankönyvcsalád legyen:
•	a NAT-nak megfelelő
•	tartalmazzon differenciálásra alkalmas feladatokat,
•	feleljen meg a jól strukturáltság igényének,
•	emelje ki a lényeget,
•	tartalmazzon összefoglaló kérdéseket,
•	illusztrálása legyen esztétikus,
•	valamint legyen jellemzője még: 	~ a felmenő rendszer,
~ kedvező ár, 
~ tartósság.

Magyar irodalom 5. évfolyam

Óraterv

Témakör	Óra	
Ráhangoló, bevezető motiváció	8	
Népdalok, mesék	20	
Petőfi Sándor: János vitéz	20	
Természet, táj, szülőföld;
Család, szülők, gyerekek	20	
Élethelyzetek, emberi kapcsolatok elbeszélő művekben	20	
Beépülő könyvtárórák (könyv és könyvtárhasználat)	5	
Összesen:	93	

A kötelező órakereten belül a témakörök óraszámai szabadon mobilizálhatók a tanulócsoport képességéhez igazodva.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Varga: 			Irodalmi olvasókönyv 5.o.
Magyar irodalom munkafüzet 5.o.
Memoriter füzet az 5.o. számára 
Nemzeti Tankönyvkiadó

Vörös József: 	Irodalomtanítás az általános és középiskolában
Nemzeti Tankönyvkiadó (Tanári útmutató)
Fohsz Józsefné: 		Irodalom 5.o. Regionális modulfüzet Pedellus TK.
Ötlettár 5.o.
Irodalmi szöveggyűjtemény c. tizenegy-tizenkét éves diákoknak – Nemzeti Tankönyvkiadó
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
A tanuló:
•	tudja változatos kommunikációs helyzetekben egyszerű, érthető módon hatékonyan közölni mondanivalóját,
•	a közlés céljának és szándékának megfelelően használja a mondatfajtákat,
•	tudja elvégezni az alábbi szövegelemző eljárásokat: lényeg kiemelése, szöveg tagolása, téma megnevezése, tények, adatok kiemelése,
•	tudja az üzenet rövid szóbeli összefoglalását elvégezni.
A beszédkészség fejlesztése terén,
•	törekedjen önkifejezésében a pontosságra, az érzékletességre, a mások számára érthető, nyelvileg is helyes beszédre,
•	tudatosan figyeljen a kulturált nyelvi magatartás kialakítására (megfelelő artikuláció, beszédtempó, hangmagasság, hangerő, hanglejtés alkalmazása),
•	tudja saját véleményét megfogalmazni a témának és beszédhelyzetnek megfelelően,
•	tudjon kommunikációs helyzeteket megjeleníteni dramatikus formában (helyzetgyakorlatok, versmondás, bábjáték).
Olvasás, írott szöveg megértése
A tanuló:
•	tudjon különböző szöveget olvasni az életkornak megfelelő tempóban némán és hangosan,
•	tudjon ismert tartalmú szöveget értelmező hangos olvasással olvasni,
•	tudjon rövidebb szépirodalmi és nem szépirodalmi szövegeket önállóan olvasni,
•	ismerkedjen a szövegértési technikák alapjaival,
•	szövegben kifejtett információk visszakeresése,
•	a ki nem fejtett tartalmak kikövetkeztetése,
•	a fontosabb gondolatok kiemelése és összefoglalása,
•	a szó szerinti jelentésen túli lehetséges jelentések létezésének megtapasztalása,
•	az aktív és passzív szókincs gazdagítása különböző szövegösszefüggésben,
•	tudjon rövidebb műveket önállóan elolvasni házi olvasmányként, a cselekményt felidézni, a szereplők cselekedeteit, jellemét megérteni,
•	tapasztalja meg az olvasás örömét,
•	tudjon megfogalmazni néhány mondatos véleményt szóban és írásban az olvasott szövegek szereplőinek cselekedeteiről.

Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
A tanuló:
•	ismerje meg az anyaggyűjtés és –elrendezés alapjait, különös tekintettel a gyermekek számára készült lexikonokból, szótárakból tanári irányítással,
•	tudjon rövidebb szöveget alkotni különböző szövegtípusokban, az alábbi műfajokban:
o	rövid leírás
o	kisebb elbeszélés
o	néhány soros jellemzés,
•	tudja személyes és olvasmányélményeit megfogalmazni röviden leírás, elbeszélés műfajában,
•	az életkornak és a tanulási igényeknek megfelelő és rendezett írásmód gyakorlása,
•	az évfolyami követelményeknek megfelelő nyelvtani, helyesírási, nyelvhelyességi ismeretek alkalmazása az írásbeli szövegalkotásban.
A tanulási képesség fejlesztése
A tanuló:
•	tapasztalja meg az önálló feladatvégzés egyes lépéseit, gyakorolja következetes rendszerességgel azokat (pl: könyvkölcsönzés, könyvtárhasználat),
•	ismerkedjen meg a gyermekeknek szóló ismeretterjesztő művek, lexikonok, szótárak használatával,
•	tapasztalja meg a különböző információhordozók működését, használatát,
•	tudjon vázlatot készíteni tanári segítséggel, vázlatot felhasználni különböző műfajú szövegek megértéséhez és alkotásához.
Ismeretek az irodalomról
A tanuló:
•	tapasztalja meg az olvasás örömét; az olvasás iránti érzelmi és gondolati érdeklődés fenntartását a játékosság, a kaland, a képzelet, az önismeret, stb. iránti igénnyel,
•	tudjon elbeszélő műveket közösen és önállóan olvasni, azokat feldolgozni tanári segítséggel, csoportosan és egyénileg,
•	tudja alkalmazni a megtapasztalt formákat a mindennapi történetmondásban és a kreatív írásban egyaránt,
•	tudja megállapítani, hogy ki beszéli el a történetet, és kinek a szemével látjuk a történetet,
•	érzékelje a tetőpontok, fordulópontok és kitérők szerepét, fontosságát,
•	tapasztalja meg a tisztán elbeszélő és dramatikus műrészletek közötti különbségeket,
•	tudja dramatizálni az elbeszélések és elbeszélő költemények részleteit, illetve a köznapi helyzeteket.
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
A tanuló:
•	tudja néhány mondatban véleményét megfogalmazni az élmények és olvasmányok hatásáról,
•	tudja felismerni a jó és rossz, az igazság és az igazságosság fogalmait – az ítélkezést, mint cselekedetet a különféle szövegekben és műalkotásokban,
•	vegyen részt aktívan a tanulócsoportokban folyó beszélgetésben és vitában a művek és olvasmányok kiváltotta élményekről; tudja kialakítani saját álláspontját a beszédhelyzetnek megfelelően,
•	tudja meghallgatni és megérteni mások véleményét.
Könyvtár
•	Segítséggel tudjon tájékozódni az információhordozók tartalmában. 
•	Az ábécé alkalmazása a lexikon és az enciklopédia használatához. 
•	Egyszerű feladat megoldása megadott forrással.

Témakör
Ráhangoló, bevezető motiváció
Óraszám: 8 óra
Altémák címei	
•	3-4. évfolyam irodalmi szemelvényei
•	az irodalom tanulást alapozó fogalmak
•	a kommunikációs képességek	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Tájékozódás változatos kommunikációs helyzetekben saját és a szerzett olvasmányélmények alapján
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Tájékozódás a hangos és értő olvasás szintjéről
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Tájékozódás a szövegalkotás képességének szintjéről
A tanulási képesség fejlesztése
•	A tanulás tanítása 
•	Szokásrendszer kialakítása
•	Az új tankönyvcsalád használatának praktikumai
Ismeretek az irodalomról
•	Tapasztalatszerzés, tájékozódás az irodalomtanulást alapozó fogalmakról, követelményekről	
Ismeretek	
•	Az 1-4. évfolyamon tanult epikai, lírai művek
•	Olvasmányok, élmények - megértésük bizonyítása
•	(szerző, a mű címe, témája, formai elemek)	

Témakör 
Népdalok, mesék
Óraszám: 20 óra
Altémák címei	
•	Népdalok: 4-5 népdal jav.: Imhol kerekedik; Érik a szőlő; Kiskertemben rózsafa…; Két szál pünkösdi rózsa;                  Jánoshidi vásártéren…
•	Mesék: a klasszikus, mai magyar és európai gyermekirodalomból
•	Mesetípusok: Állatmesék jav.: Heltai Gáspár: Száz fabula (részletek)
•	Varázsmese: Hans Cristián Andersen: A császár új ruhája
•	Tündérmese: Grimm testvérek: Mesék
•	Tréfás mese: Hetvenhét magyar népmese
•	A nép- és műmesék jellemző motívumai, fordulatai, hőstípusai	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Hatékony közlés változatos kommunikációs helyzetekben
•	A közlési célnak és szándéknak megfelelő változatos mondathasználat
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Folyamatos hangos és néma olvasás fejlesztése
•	A szó szerinti jelentésen túli lehetséges jelentések létezésének megtapasztalása
•	Szövegelemző eljárások irányított alkalmazása
•	Szöveg tagolása, lényegkiemelés, szövegtömörítés
•	Jellemzés kifejezőeszközeinek megfigyeltetése; 
•	Az aktív és passzív szókincs gazdagítása
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Történetmondás olvasmányról, szóban és rövid fogalmazásban (mesei és valóságos helyzetekről, önállóan vagy megadott témák, motívumok alapján)
•	Olvasmányélményekre épülő szógyűjtés (szavak, szószerkezetek, szólások)
•	Rövidebb szöveg alkotása (kisebb elbeszélés, néhány soros jellemzés)
Tanulási képesség fejlesztése
•	Vázlatkészítés tanári irányítással, vázlat felhasználása a szövegek megértéséhez ill. megfogalmazásához
•	Önálló feladatvégzés egyes lépéseinek gyakorlása
•	Szövegelemző gyakorlatok (élethelyzetek, érzelmek megbeszélése)
•	Ritmikai gyakorlatok (népdalok); ritmika, az ismétlődés formái
•	Drámajátékok: a mese szereplőinek, kapcsolataik megfigyelése, elsajátítása; hétköznapi helyzetek dramatizálása
•	Az olvasott művek alapján alapvető témák, motívumok felismerése a népköltészeti alkotásokban
•	Beszélgetés az érzelmekről: szeretet, együttérzés, segítőkészség, stb. – különös tekintettel a mesék világára
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	Néhány mondatos vélemény megfogalmazása (beszélgetés, vita)	
Ismeretek	
A felismerés és megnevezés szintjén
•	népdal
•	ütem
•	képiség, ritmus, ismétlés, párhuzam
•	a szó szerinti és metaforikus jelentés
•	mesetípusok	

Témakör
Petőfi Sándor: János vitéz

Óraszám: 20 óra

Altémák címei	
•	Mese és valóság az elbeszélésben
•	A szerkezet és a megjelenítés eszközei
•	A hős, a kaland, az erkölcsi választások
•	Az ütemhangsúlyos verselés	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Szituációs játékok (helyzetgyakorlatok, versmondás, bábjáték)
•	Kommunikációs helyzetek megjelenítése dramatikus formában
•	Pontosság, érzékletesség, lényeg kiemelése
•	Megfelelő artikuláció, beszédtempó, hangmagasság, hangerő, hanglejtés alkalmazása
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Hangos és néma olvasás fejlesztése, felkészülés utáni értelmes olvasás
•	Szövegelemző eljárások irányított alkalmazása
•	Ismerkedés a szövegértési technikák alapjaival
•	Szövegben kifejtett információk visszakeresése
•	Fontosabb gondolatok kiemelése és összefoglalása
•	Aktív és passzív szókincs gazdagítása
•	A szó szerinti jelentésen túli lehetséges jelentések létezésének megtapasztalása
•	Néhány mondatos vélemény megfogalmazása szóban és írásban a szereplők cselekedeteiről
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Szógyűjtés
•	Rövidebb szövegalkotás, leírás (tájleírás) műfajban
•	Történetmondás – elbeszélő szerepben, megadott motívumok alapján
•	Az évfolyami követelményeknek megfelelő nyelvtani, helyesírási, nyelvhelyességi ismeretek alkalmazása
A tanulási képesség fejlesztése
•	Lexikonok, szótárak használata
Ismeretek az irodalomról
•	Az olvasás örömének megtapasztalása
•	Az elbeszélő mű közös és önálló olvasása, feldolgozása tanári segítséggel
•	A tanult mű részleteinek dramatizálása; tisztán elbeszélő és dramatikus műrészletek közti különbség megláttatása
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	Cselekedetek megítélése, vélemények megfogalmazása
•	Erkölcsi választások indoklása	

Ismeretek	
•	elbeszélő költemény, cselekmény, helyszín
•	hasonlat, megszemélyesítés, metafora, jelző
•	az ütemhangsúlyos vers alapján ütem, felező tizenkettes (a felismerés és a megnevezés szintjén)	

Témakör
Természet, táj, szülőföld;
Család, szülők, gyerekek
Óraszám: 20 óra
Altémák címei	
•	Mitológiai és bibliai történetek (jav: Prométheusz – mítosz; Daidalos és Ikarosz) (jav.: A világ és az ember teremtése; A bűnbeesés; Vízözön; Jézus születése és gyermekkora)
•	Petőfi Sándor: Alföld c. verse további kép Petőfi költemény (jav.: Petőfi: István öcsémhez, Egy estém otthon)
•	Arany János: Családi kör c. verse, valamint más, a témához kapcsolódó – különböző korokból származó – változatos hangulatú és formanyelvű szépirodalmi és egyéb szövegek (jav.: Gárdonyi, Móra, Fekete István művei)
•	A régió, a lakóhely irodalmi emlékhelyei, irodalmi és nyelvhasználati vonatkozásai	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Szövegelemző eljárások gyakorlása
•	Az üzenet rövid szóbeli összefoglalása
•	Saját vélemény megfogalmazása
Olvasás, írott szöveg megértése
•	A művek értelmező, hangos olvasása
•	A nyelvi eszközök és jelentés viszonyának felismerése
•	A szavak alapjelentésének, hangulatának, stílusértékének felismerése
•	A szó szerinti jelentésen túli lehetséges jelentések megtapasztalása
•	Szövegelemező gyakorlatok: szövegértelmezés, alapvető motívumok
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Olvasmányélmények megfogalmazása röviden leírás, elbeszélés műfajában
•	Igényes és rendezett írásmód gyakorlása
•	A szemléletesség nyelvi eszközeinek alkalmazása (nyelvtani, helyesírási, nyelvhelyességi ismeretek alkalmazása)
A tanulási képességek fejlesztése
•	Önálló ismeretszerzés könyvtári munkával (önálló feladatvégzés egyes lépéseinek gyakorlása)
•	Információhordozók használata
•	Eligazodás a gyermekeknek való ismeretterjesztő irodalomban
Ismeretek az irodalomról
•	A közlésmód sajátosságainak megfigyelése
•	A tanult művek feldolgozása tanári segítséggel csoportosan és egyénileg
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	Néhány mondatos vélemény megfogalmazása az élmények és olvasmányok hatásáról
•	Saját álláspont kialakítása
•	Aktív beszélgetés, indoklással az élmények és olvasmányok hatásáról	
Ismeretek	
•	tájleíró vers
•	a szó szerkezeti és metaforikus jelentés
•	ritmus
•	hasonlat, megszemélyesítés, metafora
•	képiség, fokozás, párhuzam, ellentét, ismétlés
•	életkép (a felismerés és a megnevezés szintjén)	

Témakör
Élethelyzetek, emberi kapcsolatok elbeszélő művekben

Óraszám: 20 óra
Altémák címei	
•	Molnár Ferenc: a Pál utcai fiúk, valamint
•	Más kapcsolódó szépirodalmi művek 
•	válogatásra javasolt: Daniel Defoe: Robinson Crusoe; Jules Verne: Sándor Mátyás; Rudyard Kipling: A dzsungel könyve, stb.
•	Egyéb (pl: publicisztikai) művek
•	A barátság, ellentét, felelősség, közösség élethelyzeteinek, konfliktusainak ábrázolása az irodalomban
•	A hosszabb prózai elbeszélés jellemzői: szerkezet (tetőpont, fordulópont, kitérők) szereplők és a szereplők közti kapcsolatok, helyszínek	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Az előismeretet feltáró szövegszintű és szójelentésre épülő szövegelemző eljárások irányított alkalmazása (téma, lényegkiemelés, tagolás)
•	Saját vélemény megfogalmazása a témának megfelelően
•	Az üzenet rövid, szóbeli összefoglalása
•	Kulturált nyelvi magatartás formálása
•	Önkifejezés tudatos fejlesztése - történetmondás
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Hangos ~ értelmező olvasás fejlesztése
•	Szövegértési technikák gyakorlása
•	Fontosabb gondolatok kiemelése és összefoglalása
•	Információk visszakeresése
•	Szókincsgazdagítás
•	Cselekmények felidézése, szereplők cselekedeteinek és jellemének megértése
•	Néhány mondatos vélemény megfogalmazása
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Az anyaggyűjtés és elrendezés alapjainak ismerete
•	Rövid szöveg alkotása – olvasmányélmények megfogalmazása leírás, elbeszélés, jellemzés műfajában
•	Rendezett írásmód
•	Helyesírási, nyelvhelyességi ismeretek tudatos alkalmazása
A tanulási képesség fejlesztése
•	Könyvkölcsönzés, könyvtárhasználat segítségével az önálló feladatvégzés egyes lépéseinek gyakorlása
•	Lexikonok, szótárak alkalmazása a szövegfeldolgozás megsegítéséhez
•	Vázlatkészítés, a vázlat felhasználása tanári segítséggel, 
Ismeretek az irodalomról
•	Az olvasási élmények személyiségfejlesztő hatásának optimális felhasználása
•	A történet elbeszélőjének és annak megállapítása, kinek a szemével látjuk a történetet
•	Történetmondás gyakorlása
•	A tetőpontok, fordulópontok és kitérők szerepe, fontossága
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	Vélemények megfogalmazása az olvasottakról (beszélgetés, vita)
•	Ítélkezés cselekedetekről, a jó és a rossz fogalmáról
•	Saját álláspont kialakítása – mások véleményének meghallgatása 	
Ismeretek	
•	elbeszélés
•	regény
•	epikai művek szerkezete; fordulópont, kitérők
•	cselekmény, helyszín (A felismerés és a megnevezés szintjén)	

Témakör
Dokumentumismeret
Óraszám:	2 óra
Altémák címei	
•	A sajtótermékek főbb típusai (napi-, hetilap, folyóirat), főbb formai, szerkezeti jellemzőik. A korosztálynak szánt folyóiratok behatóbb megismerése. A nem nyomtatott dokumentumok főbb típusai. Évfolyam, szám, címfej, impresszum, rovat, vezércikk, magazin fogalma.	
Tevékenységek	
•	Ismerkedés különböző információhordozókkal (vizuális, audiovizuális, elektronikus: Internet, CD-ROM stb.).	
Ismeretek	
•	Tantárgyi gyűjtőmunka csoportosan a korosztálynak szánt folyóiratokból.	
Témakör
A könyvtári tájékozódás segédeszközei
Óraszám:	2 óra
Altémák címei	
•	A direkt tájékoztató eszközök (általános lexikonok, enciklopédiák és szótárak) „műfaji” meghatározása, felépítésük, szerkezetük, bemutatása, használatuk bemutatása egylépcsős referensz kérdések segítségével. Általános és szaklexikon, általános és szakenciklopédia fogalma. A szótárak típusai. A segédkönyvekben használt legismertebb jelölések, rövidítések.	
Tevékenységek	
•	Gyermekeknek szóló ismeretterjesztő művek, lexikonok, szótárak megismerése, használata.	
Ismeretek	
•	A korosztálynak készült szótárak, lexikonok használata ismeretlen kifejezések magyarázata, személyekhez, témákhoz kapcsolódó adatok gyűjtése a tanult anyag bővítésére.	
Témakör
A szellemi munka technikája
Óraszám:	1 óra
Altémák címei	
•	A vázlatkészítés menete, a szöveget tartalmazó dokumentum legfontosabb adatainak megnevezése, szöveg tartalmának megállapítása. Lényegkiemelés, a szövegben tipográfiailag kiemelt kulcsszavak segítségével. A vázlat írásban való rögzítése.	
Tevékenységek	
•	Vázlat felhasználása különböző témájú, műfajú szövegek megértéséhez, megfogalmazásához	
Ismeretek	
•	Különböző dokumentumokból származó szövegek vázlatának elkészítése a tanár által irányított csoportmunkában.	

Magyar irodalom 6. évfolyam

Óraterv

Témakör	Óra	
Monda, rege, ballada	15	
Arany János: Toldi	15	
Hősök a történetmondás műfajában	15	
Képek és formák a költészetben	15	
Szakaszzáró, rendszerező összefoglalás 5-6. évf.	9	
Könyv- és könyvtárhasználat	5	
Összesen: 	74	

A kötelező órakereteken belül a témakörök óraszámai szabadon mobilizálhatók a tanulócsoport képességéhez igazodva. A témakörök óraszámai biztosítják a kommunikációs képességek fejlesztését, az olvasóvá nevelést, valamint az irodalmi élmény személyiségfejlesztő funkciójának erősítését – s magában foglalja a tanév eleji és tanévvégi alapozó ill. rendszerező ismétlés óráit is.
Tanulói és tanítást – tanulást segítő taneszközök
•	Irodalmi olvasókönyv 6. o. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Magyar irodalom munkafüzet 6. o.
•	Memoriter füzet a 6. o. számára Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Vörös József: Irodalomtanítás az általános és középiskolában (Tanári útmutató) NTK
•	Goda Imre: Az irodalomtanár műhelyében Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Ötlettár 6. o.
•	Irodalmi szöveggyűjtemény a tizennégy-tizenhét éves diákoknak – Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Lengyel Dénes: Régi magyar mondák
•	Irodalmi térkép
•	CD-rom, Hang és filmanyag

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
A tanuló
•	figyelje meg a testbeszéd, az arcjáték, a szemkontaktus működését,
•	törekedjen a szóhasználat, a kiejtés, a testbeszéd összehangolására különféle beszédhelyzetekben,
•	törekedjen a hallgatósághoz, a beszédhelyzetekhez való alkalmazkodásra, a jó fellépésre, az árnyalatok érzékeltetésére,
•	törekedjen a vélemények meghallgatására, megértésére többszereplős helyzetekben,
•	különféle dramatikus formák gyakorlása (némajáték, improvizáció, vers, mondás).
Olvasás, írott szöveg megértése
A tanuló
•	tapasztalja meg a nyelvi eszközök és a jelentés összefüggését szépirodalmi és nem szépirodalmi olvasmányokban tanári irányítással, csoportosan és egyéni munkával,
•	ismerje fel az irodalmi szövegben megjelenő egyszerűbb képeket, alakzatokat, gyakorolja értelmezésüket (hasonlat, metafora, ismétlés, fokozás),
•	érzékelje a szövegek műfaji különbségeit:
mese – dokumentum
lírai költemény – elbeszélés,
•	tudjon véleményt megfogalmazni néhány mondatban szóban és írásban az olvasott szöveg szereplőinek cselekedeteiről, nézeteiről, a szövegekben megjelenő emberi helyzetekről.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
A tanuló
•	tudja gondolatait, véleményét, érzelmeit, képzeteit kifejezni különböző nézőpontokból rövidebb fogalmazások formájában, kreativitással, különböző műfajokban (szövegek átírása, történet folytatása, olvasott művekhez különböző befejezések készítése).
A tanulási képességek fejlesztése
A tanuló
•	tapasztalja meg és gyakorolja az önálló ismeretszerzést (könyvek keresése egyénileg és csoportosan),
•	ismerje meg a vizuális, audiovizuális, elektronikus (internet, CD-ROM) információhordozókat,
•	tapasztalja meg és értse meg az összefoglalás sajátosságait és szerepét.
Ismeretek az irodalomról
A tanuló:
•	ismerkedjen meg a különböző lírai műfajokkal,
•	tudjon változatos ritmikai, zenei formálású lírai műveket közösen és önállóan olvasni, feldolgozni a klasszikus és kortárs, magyar és világirodalom köréből,
•	ismerje fel a lírai mű témáját, hangulatát, hangnemét,
•	ismerjen fel néhány fontosabb költői képet és alakzatot, tapasztalja meg azok szerepét, hangulati hatását,
•	értse a versszak és a nagyobb szerkezeti egységek viszonyát,
•	tudja azonosítani az idő és a tér egyértelműen megjelölt mozzanatait,
•	tudja azonosítani a szereplők külső és belső jellemzőit,
•	törekedjen a közvetlenül adott jelentés árnyalására, általánosítására személyes tapasztalatok, más irodalmi és nem irodalmi, verbális hangzó és képi szövegek bevonásának segítségével,
•	ismerjen meg alapvető témákat, valamint újabb olvasmányokat a már megismert Témakörökből,
•	figyelje meg az új szóbeliség, az elektronikus kommunikáció és tömegkommunikáció néhány új formáját.
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
A tanuló:
•	legyen nyitott a humor kiemelt szerepének érzékelésére a mindennapokban (pl. vicc) és a műalkotásokban a korosztály érdeklődésének megfelelő néhány szöveg kapcsán,
•	legyen képes a nem saját álláspont megjelenítésének átélésére, az empátia fontosságának átélésére a közösség életében,
•	tapasztalja meg más korokban született mindennapi szövegek, tárgyak és műalkotások „idegenségét”,
•	tapasztalja meg a különböző kultúrák eltérő életmódját, szemléletét néhány példa alapján.
Könyvtár
•	Ismerje az iskolai könyvtár használati szabályait, igazodjék el a könyvtárban.
•	Segítséggel tudjon tájékozódni az információhordozók tartalmában.
•	Egyszerű feladat megoldása megadott forrással. 
•	Tudjon keresni (segítséggel) a betűrendes leíró katalógusban szerző és cím szerint.

Témakör
Monda, rege, ballada
Óraszám: 15 óra
Altémák címei	
•	1-2 történeti monda
javasolt művek – válogatásra ajánlottan
helyi népmondák Szabolcs-Szatmárról
(Fohsz Józsefné: Irodalom 5. – Regionális modulfüzet)
Lengyel Dénes: Régi magyar mondák c. könyvéből válogatásra ajánlottan:
Az Isten kardja
A magyarok útra kelnek (a vérszerződés)
A fehér ló mondája
Lehel kürtje
•	Kőműves Kelemenné
•	Kádár Kata
•	Vörösmarty Mihály: Szép Ilonka
•	Arany János: Rege a csodaszarvasról
•	A walesi bárdok 
•	A ballada műfaji jegyei	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Saját álláspont előadása. A hallgatósághoz való alkalmazkodás
•	Vélemények meghallgatása, megértése
•	Különféle dramatikus formák gyakorlása (versmondás)
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Műfaji jellemzők, műfaji különbségek (ballada – rege – monda)
•	Az olvasott művek szereplőinek cselekedeteiről, nézeteiről, emberi helyzetekről vélemények megfogalmazása néhány mondatban szóban és írásban
•	A nyelvi eszközök és a jelentés összefüggései. Képek, alakzatok értelmezése
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Rövid fogalmazás különböző nézőpontokból (jellemzés, értékelő vélemény)
•	Az olvasott művekhez különböző befejezések készítése, szövegek átírása, történet folytatása, stb.
A tanulási képességek fejlesztése
•	Szövegértési feladatok kiterjesztése a vizuális információkra (illusztrációk, tipográfia, eszközök, stb.)
•	Önálló ismeretszerzés megtapasztalása
Ismeretek az irodalomról
•	A monda, ballada, rege műfaji meghatározása
•	Alapvető témák, motívumok az egyes műfajokban
•	Költői képek, alakzatok szerepe, hatása
•	Szereplők külső és belső jellemzői
•	Az idő és tér egyértelműen megjelölt mozzanatainak azonosítása
•	Értőn olvasás, felolvasás
•	A tanult anyag kiegészítése egyéni olvasmányokból
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	Empátia; saját és nem saját álláspont átélése
•	A tanult művek alapján más korok eltérő életmódja, szemlélete	
Ismeretek	
•	műnemek: líra, epika, dráma
•	monda, rege, ballada, népballada, műballada, történeti ballada
•	konfliktus, motívum
•	szaggatott előadásmód, kihagyásos szerkezet, egyenes beszéd, képes beszéd	

Témakör
Arany János: Toldi
Óraszám: 15 óra
Altémák címei	
•	Arany János és a Toldi
•	Emberi kapcsolatok, konfliktusok, lélekábrázolás
•	A főszereplő összetett jelleme: próbatételek, bűn és megtisztulás
•	A jellemzés eszközei
•	Szerkezeti sajátosságok
•	Előadásbeli sajátosságok
•	Nyelvi sajátosságok	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Változatos gyakorlatok a beszédkészség fejlesztésére
•	Szóhasználat, kiejtés, testbeszéd összehangolása különféle beszédhelyzetekben
•	Arcjáték, szemkontaktus működésének megfigyelése
•	Vélemények, azok meghallgatása, megértése többszereplős helyzetekben
•	Dramatikus formák gyakorlása (improvizáció, versmondás, némajáték)
•	A hallgatósághoz és a beszédhelyzetekhez való alkalmazkodás
•	Memoriterek
Olvasás, írott szöveg megértése
•	A szövegben megjelenő képek, alakzatok, azok értelmezése
•	Hangos és néma olvasás, felolvasás, értőn olvasás, szövegértés
•	Vélemények megfogalmazása szóban és írásban (a szereplők cselekedeteiről, nézeteiről, emberi helyzetekről)
•	Műfaji jellemzők
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Rövidebb fogalmazások: gondolatok, vélemények, érzelmek több nézőpontból
•	Kreatív gyakorlatok (szöveg átvariálása) – képzelet mozgósítása
A tanulási képességek fejlesztése
•	Önálló ismeretszerzés, gyűjtőmunka
Ismeretek az irodalomról
•	Közös és önálló olvasás
•	Az irodalmi mű feldolgozása, műelemzés gyakorlása különböző munkaformákban
•	Műfaji jellemzők (cselekmény, helyzetek, fordulópontok, szerkezeti egységek)
•	Az ének és a nagyobb szerkezeti egységek jelentőségének, viszonyának megértése
•	Szereplők külső és belső jellemzői
•	Költői képek, alakzatok szerepe, hangulati leírása
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	Vélemények összehasonlítása, önálló véleménynyilvánítás
•	Nem saját álláspont megjelenítésének átélése
•	Empátia	
Ismeretek	
•	műnemek: epika; trilógia, história
•	konfliktus, epizód, nézőpont, cselekményszál, motívum
•	allegória, alliteráció, jelző, hasonlat, megszemélyesítés, metafora
•	állandósult szókapcsolatok, nyelvezet, szövegformálás nyelvi jellemzői, népiesség
•	hangsúlyos tizenkettes	

Témakör
Hősök a történetmondás műfajában

Óraszám: 15 óra
Altémák címei	
•	Fazekas Mihály: Lúdas Matyi
•	Gárdonyi Géza: Egri csillagok
•	Egy ifjúsági regény a magyar vagy a világirodalomról. 
Javasolt, választható művek: Defoe: Robinson Crusoe vagy Verne: Kétévi vakáció vagy Erich Kastner: A két Lotti vagy/Móricz Zsigmond műveiből
•	Helyzetek, kalandok, konfliktusok, a korszakot felidéző írói eszközök, ismétlődő motívumok
•	Jellemek és sorsok
•	A prózai és verses elbeszélés különbsége
•	Az időmértékes verselés	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Vélemények meghallgatása, megértése többszereplős helyzetekben a kommunikációs helyzeteknek megfelelő kifejezésmódokkal
•	Olvasmánytartalmak összefüggő elmondása időrendben, logikai rendben – a hangnem, nézőpont, a hallgatóság megválasztásával
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Folyamatos olvasás különböző funkciókkal, szövegértő olvasás
•	Műfaji jellemzők, műfaji különbségek (prózai és verses elbeszélés)
•	Szövegelemzési eljárások gyakorlása
•	   Vélemények megfogalmazása szóban és írásban az olvasott művek szereplőinek cselekedeteiről, nézeteiről, emberi helyzetekről
•	A nyelvi eszközök és a jelentés összefüggései
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Szövegalkotási gyakorlatok írásban különböző műfajokban: elbeszélés, jellemzés
•	Kreatív írás (variációk a történet folytatására, befejezésére, stb.)
A tanulási képességek fejlesztése
•	A vizuális információhordozók megismerése (mű és a film)
•	Önálló ismeretszerzés gyakorlása (kiegészítő információhordozók megismerése)
•	Az összefoglalás sajátosságainak és szerepének megtapasztalása
Ismeretek az irodalomról
•	Az olvasott művek alapján téma, motívum felismerése, bemutatása
Újabb olvasmányok megismerése az ismert témakörökből – kiegészítés egyéni olvasmányokkal
•	Az olvasott művek feldolgozása a mű tágabb kontextusában (érzelmi tapasztalatok előhívása – képzelet mozgósítása)
•	Tömegkommunikáció megfigyelése
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	A humor szerepének érzékelése a műalkotásokban és a mindennapokban
•	Más korokban született műalkotások „idegensége”
•	Különböző kultúrák eltérő életmódja, szemlélete	
Ismeretek	
•	felvilágosodás, kötött műfaj, időmértékes verselés, hexameter
•	kalandregény, történelmi regény, eszményített hős, sorsok
•	jellemzés cselekmény révén, jellemzés leírással
•	regény, elbeszélő, prózai és verses elbeszélés
•	expozíció, előzmények, fordulópont, eseménysor, problémalezárás, nagyítás, főszereplő	

Témakör
Képek és formák a költészetben

Óraszám: 15 óra
Altémák címei	
•	Tíz lírai alkotás elemzése különböző korokból – helyi választás szerint
•	Javasolt választható művek:
Zrínyi M.: Az idő és hírnév
Csokonai Vitéz Mihály: Szerelemdal a csikóbőrös kulacshoz
Vörösmarty Mihály: Petike
Petőfi Sándor: Pató Pál úr és/vagy más választható Petőfi vers
Petőfi Szatmárcsekén írt versei (megyénk irodalmi öröksége)
Arany János: A rab gólya; Mátyás anyja
XX. századi alkotások:
Szabó Lőrinc: Tücsökzene
Kosztolányi Dezső: Mostan színes tintákról álmodom
Zelk Zoltán: tetszés szerint
Weöres Sándor: tetszés szerint
A lírai nyelv sokfélesége: változatok a képiségre, zeneiségre, szerkezetre
Világirodalom: tetszés szerint	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	A beszédhelyzetekhez való alkalmazkodás
•	Jó fellépés
•	Árnyalatok érzékeltetése
•	Testbeszéd, arcjáték, szemkontaktus megfigyelése
•	Versmondás – memoriterek kifejező előadása
Olvasás, írott szöveg megértése
•	A tanult művek értelmes felolvasása
•	Nyelvi eszközök és a jelentés összefüggéseinek megtapasztalása
•	Egyszerűbb képek, alakzatok felismerése, értelmezése
•	A lírai költemény műfaji jellemzőinek érzékelése (műfaji eltérések megfigyelése, stiláris különbségek megállapítása)
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Önálló véleménynyilvánítás
A tanulási képességek fejlesztése
•	Audiovizuális (CD-ROM) információhordozók megismerése
Ismeretek az irodalomról
•	Változatos ritmikai, zenei formálású lírai művek közös és önálló olvasása, feldolgozása
•	A lírai művek témájának, hangulatának, hangnemének ismerete
•	Költői képek, alakzatok, azok szerepének, hangulati hatásának felismerése
•	Az elektronikus kommunikáció néhány új formájának megfigyelése
•	A közvetlenül adott jelentés árnyalására, általánosítására törekvés verbális, hangzó és képi szövegek bevonásával, segítségével
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	Más korokban született műalkotások „idegenségének” megtapasztalása
•	A humor kiemelt szerepének érzékelése	
Ismeretek	
•	líra, alliteráció, figura etimologica, metonimia
•	rím elhelyezkedés főbb fajtái: vers, ritmus, szótagszám
•	ciklus, kulcsszó, idill, belső rím, rímképlet
•	költői stíluseszközök	

Témakör
Szakaszzáró, rendszerező összefoglalás
Óraszám: 9 óra
Altémák címei	
•	Népköltészet – műköltészet
•	Monda, rege, ballada
•	Petőfi Sándor költészete és a János vitéz
•	Arany János: Toldi
•	Az epikus műfajok
•	Képek, formák a költészetben
•	Kommunikációs képességek – helyzetkép	
Tevékenységek	
•	Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Olvasás, írott szöveg megértése
•	Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	A tanulási képességek fejlesztése
•	Ismeretek az irodalomról
•	Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése	
Ismeretek	
•	Az 5-6. évfolyam tantervi anyaga	
Témakör
Általános könyvtárhasználati ismeretek
Óraszám:	1 óra
Altémák címei	
•	A szabadpolcos raktári rendről az Informatika órakeretében tanultak felfrissítése.	
Tevékenységek	
•	Az önálló feladatvégzés egyes lépéseinek megtapasztalása, gyakorlása (könyvkölcsönzés, a könyvtárhasználat alapjai).	
Ismeretek	
•	Tantárgyi gyűjtőmunka csoportosan vagy egyénileg különböző témákban. A kiválasztott könyvek kikölcsönzése. A könyvekből szerzett ismereteikről a Magyar nyelv és irodalom óráin számolhatnak be.	
Témakör
A könyvtári tájékozódás segédeszközei 
Óraszám:	2 óra
Altémák címei	
•	Ismerkedés a betűrendes leíró katalógussal. A katalóguscédulán található bibliográfiai leírás adatcsoportjai, adatelemei. A betűrendes leíró katalógus felépítése, használata. A katalógus fogalma, alaptípusai.	
Tevékenységek	
•	Irányított forrás- és információkeresés indirekt tájékoztató eszközökben.	
Ismeretek	
•	A katalóguscédula értelmezése. Tájékozódás a dokumentumokról szerző, cím (és egyéb szempontok) szerint a betűrendes leíró katalógus segítségével.	

Témakör
A szellemi munka technikája 
Óraszám:	2 óra
Altémák címei	
•	A forrásjelölés szabályai, a megadandó legfontosabb adatelemek könyveknél.
•	Az előző témakörben szereplő ismeretek elmélyítése. A forrásjelölés szabályai, a megadandó legfontosabb adatok sajtótermékek esetén.	
Tevékenységek	
•	Önálló ismeretszerzés megtapasztalása, gyakorlása (pl. könyvek keresése megadott témához egyénileg, csoportosan). Tapasztalatgyűjtés különböző információhordozók működéséről, használatáról.	
Ismeretek	
•	Források azonosítása (a szerző, cím, a kiadás helye, a kiadó neve, a kiadás éve). Rövid feljegyzéssel információgyűjtés a forrásokból (a lapszám feltüntetésével). A folyóiratokból gyűjtött információk elrendezése vázlatokban, rövid jegyzetekben, a felhasznált forrásokról a szükséges adatok feljegyzése (szerző, cikk címe, a folyóirat címe, évfolyam, szám, oldalszám).A gyűjtött anyag felhasználása (pl. szóbeli és írásbeli beszámolókban, olvasónaplóban, műsor-összeállításoknál).A tanulók munkája egyénileg értékelhető.	

Magyar irodalom 7. évfolyam

Óraterv

Témakör	Óra	
Ritmus, kép, kifejezésmód – líra
Alapformái (dal, elégia, óda, epigramma	15	
A kisepika műfaji változatai:
Novella – elbeszélés – anekdota	17	
A regény változatai	13	
Egy drámai mű feldolgozása	8	
Irodalom és kulturális élet a reformkorban	15	
Könyv- és könyvtárhasználat	6	
Összesen:	74	
(A könyv és könyvtárhasználat óráit a magyar nyelv óráiból biztosítjuk.)		

Tanulói és tanítást – tanulást elősegítő taneszközök
Javasolt tankönyvcsalád: Alföldy Jenő – Simon Anna: Irodalom a tizenhárom éves diákoknak Nemzeti Tankönyvkiadó
Magyar irodalom munkafüzet 7. o. – Nemzeti Tankönyvkiadó
Budai: Színház az egész világ… - Színház- és drámatörténet Korona Kiadó
Fohsz Józsefné: Reformkor, forradalom és szabadságharc
Regionális modulfüzet 7. évfolyam Flaccus 2000.
Vörös József: Irodalomtanítás az általános és középiskolában Nemzeti Tankönyvkiadó
Irodalmi szöveggyűjtemény
Ötlettár
Memoriter füzet 7. évfolyam Nemzeti Tankönyvkiadó
Alföldy Jenő: Versek és elemzések a tizenhárom – tizennégy éves diákoknak
Virág Gyuláné Irodalom az általános iskola 7. osztálya és a 13 éves korosztály számára
Magyar irodalom munkafüzet 7. o.
Olvasónapló 7-8. o. Apáczai Könyvkiadó
Belinszki József: Suli színház

Magasabb évfolyamra lépés feltételei:
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
A tanuló:
•	tudjon alkalmazkodni a kommunikációs folyamat tényezőihez különféle konkrét beszédhelyzetekben,
•	használja mondatait a közlési célnak és szándéknak megfelelően változatosan, tudatosan,
•	ismerje a testbeszéd, az arcjáték néhány jelét, törekedjen ezek tudatos alkalmazására,
•	tapasztalja meg a szemkontaktus jelentőségét,
•	tudja meghallgatni és megérteni mások véleményét, tudja azokat reprodukálni többszereplős helyzetekben,
•	tudja a memoriterek szöveghű tolmácsolását kifejező szövegmondással megjeleníteni. Próbálja ki a különféle dramatikus formákat (helyzetgyakorlatok, improvizáció, versmondás, diákszínpadi előadás).

Olvasás, írott szöveg megértése
A tanuló:
•	tudjon különböző szövegeket hangosan és némán olvasni,
•	ismert tartalmú szövegeket biztonságos, értelmező, hangos felolvasással olvasni,
•	tudja a szépirodalmi és nem szépirodalmi szövegek lehetséges jelentéseit csoportos, egyéni, irányított és önálló formában megérteni, gyakorolni,
•	gyakorolja a szövegben ki nem fejtett tartalmak kikövetkeztetését és megértését, ismerkedjen a szövegértési technikákkal,
•	ismerje fel a nyelvi eszközök és a jelentés összefüggéseit szépirodalmi és nem szépirodalmi szövegekben tanári irányítással és önállóan,
•	önálló munkával gazdagítsa az aktív és passzív szókincsét,
•	ismerje fel az irodalmi szövegekben megjelenő egyszerűbb képeket, alakzatokat, gyakorolja értelmezésüket,
•	tudja önállóan olvasni a rövidebb és hosszabb irodalmi és nem irodalmi szövegeket, háziolvasmányként, s tudja feldolgozni a szöveget megadott szempontok alapján.

Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
A tanuló:
•	olvasható, esztétikus írással írjon a tanulási szintnek megfelelően,
•	tudjon szöveget alkotni az alábbi szövegtípusokban és műfajokban: leírás; ismertetés és vélemény,
•	gyakorolja a különböző nézőpontú elbeszélést és jellemzést,
•	tudja összegyűjteni a rövidebb beszámolók anyagát, rendezze és foglalja írásba tanári irányítással, csoportosan és önállóan.

A tanulási képesség fejlesztése
A tanuló:
•	ismerje meg az önálló feladatvégzés, információgyűjtés és ismeretszerzés módszereit, gyakorolja az alábbiakat:
segédkönyvek, a korosztálynak készült szótárak, lexikonok használata,
ismeretlen kifejezések jelentésének önálló megkeresése egynyelvű szótárakban,
•	a tanult anyag bővítése különböző információhordozókból,
•	ismerje meg, gyűjtsön adatokat a különböző információhordozókról tanári segítséggel, csoportosan és önállóan,
•	a gyűjtött ismereteket rendezze a kitűzött célnak megfelelő felhasználásra.

Ismeretek az irodalomról
A tanuló:
•	tapasztalja meg és tudatosan alkalmazza azt, hogy az elemző - értelmező olvasás elmélyíti az élmény- és tapasztalatszerzést,
•	tudja olvasni, feldolgozni a változatos ritmikai, zenei formálású lírai műveket a klasszikus, magyar és világirodalom köréből,
•	a zenei és ritmikai eszközök típusainak azonosítása, funkciójuk, hangulati hatásuk felismerése a tanult művekben,
•	ismerje meg a lírai és nem lírai verses műfajokat, tudja azonosítani és megérteni jellegzetességeiket, tartalmi és formai sajátosságaikat,
•	tudjon elbeszélő műveket önállóan olvasni, feldolgozni a klasszikus felnőtt és ifjúsági irodalom köréből,
•	végezzen kreatív történetelbeszélési és történetírási gyakorlatot,
•	tudja azonosítani a jellemzés főbb eszközeit,
•	érzékelje az elbeszélői nézőpont és beszédhelyzetet,
•	érzékelje az előreutalásokat és késleltetéseket az elbeszélésben.
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
A tanuló:
•	törekedjen a tetszésnyilvánítás árnyaltabb nyelvi formáinak elsajátítására, az eltérő ízlésítéletek különbségének megértésére és elfogadására,
•	tudja azonosítani a helyzet és jellemkomikumot a művészetben, a szerzői modalitás különféle formáit, ismerje fel jelentésteremtő szerepüket (pl. irónia, gúny),
•	legyen képes az önálló műbefogadás mind teljesebb és gyakoribb megtapasztalására, a hatásra reflektálni csoportos beszélgetésben és önállóan,
•	értse meg az igazság és a nézőpont, a személyes és közösségi igazság konfliktusát különféle szövegekben.

Témakör
Ritmus, kép, kifejezésmód – líra alapformái (dal, elégia, óda, epigramma)

Óraszám: 15 óra

Altémák címei	
•	Különféle témájú lírai alkotások a klasszikus magyar és világirodalomból
•	Lírai szerkezet, a műfaji sajátosságok, a versformák változatai
	Janus Pannonius: Pannónia dicsérete
	Balassi Bálint: Borivóknak való
	Csokonai Vitéz Mihály: A Reményhez
	Vörösmarty Mihály: Szózat
	Arany János: Epilógus
	Petőfi: Szeptember végén
	Heine: 1849 októberében
	Goethe: Vadrózsa	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Változatos, a közlési célnak és szándéknak megfelelő mondathasználat, a kommunikációs folyamat tényezőihez való alkalmazkodás az irodalmi művek feldolgozása során
•	Az emberi érzelmeket, viszonyulásokat megjelenítő nem nyelvi kifejezőeszközök megfigyelése
•	Mások véleményének meghallgatása és megértése, azok reprodukálása többszereplős helyzetekben
•	Memoriterek előadása a verbális és nonverbális kifejezés eszközeivel (hangsúly, hangerő, dallam, beszédtempó, szünettartás ill. testbeszéd, arcjáték, szemkontaktus)
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Értelmező hangos felolvasás
•	A művekben megjelenő egyszerűbb képek, alakzatok felismerése, gyakorlása
•	A nyelvi eszközök és a jelentés összefüggéseinek felismerése
•	Önálló munkával szókincsgyűjtés
A tanulási képességek fejlesztése
•	Önálló feladatvégzés, információgyűjtés és ismeretszerzés módszereinek gyakorlása
Ismeretek az irodalomról
•	A változatos, ritmikai, zenei formálású lírai művek olvasása, feldolgozása a klasszikus magyar és világirodalom köréből
•	A zenei és ritmikai eszközök típusainak azonosítása, funkciójuk, hangulati hatásuk felismerése
•	Annak megtapasztalása és tudatos alkalmazása, hogy az elemző-értelmező olvasás elmélyíti az élmény- és tapasztalatszerzést
•	A lírai és nem lírai verses műfajok jellegzetességei, tartalmi és formai sajátosságai
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	A tetszésnyilvánítás árnyaltabb nyelvi formáinak elsajátítása, az eltérő ízlésítéletek különbségének megértése és elfogadása
•	Önálló műbefogadás megtapasztalása, reflektálás csoportos beszélgetésben és önállóan	
Ismeretek	
•	lírai műnem, műfaj
•	dal, elégia, óda, epigramma
•	líra szerkezete
•	hexameter, pentameter, disztichon, versláb
•	jambus, trocheus, daktilus, anapesztus, spondeus
•	időmértékes verselés	

Témakör
A kisepika műfaji változatai: novella – elbeszélés – anekdota
Óraszám: 17 óra
Altémák címei	
•	Anekdotikus történetek, kisepikai alkotások a magyar és világirodalom különböző korszakaiból
•	Az anekdota változatai, felépítése
•	A novella szerkezeti jellemzői
•	Válogatásra javasolt művek:
	Krúdy Gyula: Az ősök
	Mikszáth Kálmán: Vidéki alakok 3. A római
	A Balóthy – domínium
	A néhai bárány
	Móricz Zsigmond: Ami megérthetetlen
	Kosztolányi: Házi dolgozat
	B. Hrabal: A gyémántszemű vagy Tamási Áron novellák	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	A különféle mondatok változatos, tudatos alkalmazása a közlési célnak és szándéknak megfelelően
•	Mások véleményének meghallgatása és megértése (vitakultúra fejlesztése)
•	Különféle dramatikus formák (diákszínpadi előadás, improvizáció, helyzetgyakorlatok)
•	Testbeszéd, arcjáték néhány jelének tudatos alkalmazása
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Az ismert tartalmú szövegek biztonságos, értelmező, hangos felolvasása
•	Ismerkedés a szövegértési technikákkal
•	A szövegben ki nem fejtett tartalmak kikövetkeztetése, megértése
•	A nyelvi eszközök és a jelentés összefüggéseinek felismerése tanári irányítással és önállóan
•	Rövidebb szövegek háziolvasmányként olvasása, feldolgozása a megadott szempontok alapján
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Olvasható, esztétikus írás
•	Különböző nézőpontú elbeszélés és jellemzés
•	Rövidebb beszámolók anyagának összegyűjtése, rendezése, írásba foglalása tanári irányítással, csoportosan és önállóan
A tanulási képesség fejlesztése
•	Önálló feladatvégzés megismerése, információgyűjtés és ismeretszerzés módszereinek gyakorlása
•	Segédkönyvek, szótárak, információhordozók használata tanári segítséggel, csoportosan és önállóan
•	Gyűjtött ismeretek rendezése a kitűzött célnak megfelelő felhasználásra
•	Ismeretek az irodalomról
•	Az elemző-értelmező olvasás alkalmazásával az olvasott művek élmény- és tapasztalatszerzésének elmélyítése
•	Elbeszélő művek önálló olvasása, feldolgozása a klasszikus felnőtt és ifjúsági irodalom köréből
•	Kreatív történetelbeszélési és történetírási gyakorlatok
•	A jellemzés főbb eszközeinek azonosítása
•	Az elbeszélői nézőpont és beszédhelyzet érzékelése
•	Az előreutalások és késleltetések érzékelése az elbeszélésben
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	A helyzet- és jellemkomikum azonosítása, a szerzői modalitás különféle formáinak, jelentésteremtő szerepének felismerése (irónia, gúny, humor, komikum)
•	Az igazság és a nézőpont; a személyes és a közösségi igazság konfliktusainak megértése a különféle szövegekben
•	Legyen képes az önálló műbefogadás mind teljesebb és gyakoribb megtapasztalására, a hatásra reflektálni csoportos beszélgetésen és önállóan	
Ismeretek	
•	novella, elbeszélés
•	anekdota
•	csattanó
•	humor, komikum, helyzetkomikum, jellemkomikum
•	epikus művek szerkezete	

Témakör
A regény változatai

Óraszám: 14 óra

Altémák címei	
•	Magyar történelmi események és korszakok megidézése az irodalomban: Jókai Mór, Mikszáth Kálmán és mások műveiben
•	Epikai alkotások a világirodalomból (novellák, regényrészletek)
•	Javasolt művek: (tetszés szerinti válogatásban)
Jókai Mór: A kőszívű ember fiai c. regényből két részlet vagy Az aranyember
A nagyenyedi két fűzfa
Mikszáth Kálmán: Szent Péter esernyője
A jó palócok; A tót atyafiak – novelláskötet
A gavallérok
Charles Dickens: Twist Olivér (részlet)
	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Mások véleményének meghallgatása és megértése, reprodukálás többszereplős helyzetekben
•	Alkalmazkodás a konkrét beszédhelyzetekben a kommunikációs folyamat tényezőihez
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Az ismert tartalmú szövegek biztonságos, értelmező, hangos felolvasása
•	Ismerkedés a szövegértési technikákkal
•	A szövegben ki nem fejtett tartalmak kikövetkeztetése, megértése
•	Rövidebb szövegek háziolvasmányként olvasása, feldolgozása a megadott szempontok alapján
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Olvasható, esztétikus írás
•	Véleménynyilvánítás választott témákról, saját álláspont érvelő megfogalmazása, cáfolat és ellenvélemény kifejtése írásban
•	Rövidebb beszámolók anyagának összegyűjtése, rendezése, írásba foglalása tanári irányítással, csoportosan és önállóan
A tanulási képesség fejlesztése
•	Önálló feladatvégzés megismerése, információgyűjtés és ismeretszerzés módszereinek gyakorlása
•	Gyűjtött ismeretek rendezése a kitűzött célnak megfelelő felhasználásra
Ismeretek az irodalomról
•	Az elemző-értelmező olvasás alkalmazásával az olvasott művek élmény- és tapasztalatszerzésének elmélyítése
•	Epikus művek önálló olvasása, feldolgozása a klasszikus felnőtt és ifjúsági irodalom köréből
•	Kreatív történet-elbeszélési és történetírási gyakorlatok
•	A jellemzés főbb eszközeinek azonosítása
•	Az elbeszélői nézőpont és beszédhelyzet érzékelése
•	Az előreutalások és késleltetések érzékelése az elbeszélésben
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	A helyzet- és jellemkomikum azonosítása, a szerzői modalitás különféle formáinak, jelentésteremtő szerepének felismerése (irónia, gúny, humor, komikum)
•	Legyen képes az önálló műbefogadás mind teljesebb és gyakoribb megtapasztalására, a hatásra reflektálni csoportos beszélgetésen és önállóan
	
Ismeretek	
•	regény, műfaj jellemzői
•	epikus művek szerkezete, téma, ábrázolás, nézőpont, eszmevilág, hangnem, stílus, kor, a mű egyedi jellemzői, sorsfordulatok, szereplők csoportosítása

Témakör
Egy drámai mű feldolgozása

Óraszám: 8 óra

Altémák címei	
•	A dráma, mint műnem
•	Egy dráma (színmű, vígjáték) feldolgozása
•	Egy dráma megtekintése
•	A szöveg és előadás összehasonlítása
•	A komikum, humor, paródia tartalmi és nyelvi jellemzői
Javasolt művek: - válogatásra
Moliére: A fösvény vagy
Szigligeti Ede: Liliomfi vagy
Shakespeare: Vízkereszt…vagy
Shakespeare: Rómeó és Júlia
	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	A kommunikációs folyamat tényezőihez alkalmazkodás különféle konkrét beszédhelyzetben
•	A közlési célnak és szándéknak megfelelő változatos, tudatos mondathasználat
•	Testbeszéd, arcjáték tudatos alkalmazása
•	Szemkontaktus jelentőségének megtapasztalása
•	Memoriterek szöveghű tolmácsolása, kifejező szövegmondással történő megjelenítése
•	Különféle dramatikus formák kipróbálása
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Szövegek hangos, csendes olvasása (házi olvasmányként is)
•	Ismert tartalmú szöveg biztonságos, értelmező, hangos felolvasása
•	A szövegben ki nem fejtett tartalmak kikövetkeztetésének megértése, gyakorlása
•	Ismerkedés szövegértési technikákkal
•	Szövegek feldolgozása megadott szempontok alapján
•	Nyelvi eszközök és a jelentés összefüggései
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Rövidebb beszámolók anyagának összegyűjtése, rendezése, írásba foglalása tanári irányítással
A tanulási képesség fejlesztése
•	A tanult anyag bővítése más információhordozókból
Ismeretek az irodalomról
•	A műfaj jellegzetességének, tartalmi és formai sajátosságainak megismerése
•	Jellemzés főbb eszközeinek azonosítása
•	Elbeszélői nézőpont és beszédhelyzet érzékelése
•	Előreutalások, késleltetések érzékelése
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
♦	A helyzet- és jellemkomikum azonosítása, a szerzői modalitás különféle formáinak, jelentésteremtő szerepének felismerése (irónia, gúny, humor, komikum)
♦	Az igazság és a nézőpont megértése
♦	Legyen képes az önálló műbefogadás mind teljesebb és gyakoribb megtapasztalására, a hatásra reflektálni csoportos beszélgetésen és önállóan
	
Ismeretek	
•	dráma, tragédia, komédia, színjáték, népszínmű, kép, jelenet, előtörténet, monológ, bonyodalom, cselekményszál, végkifejlet, típus, humor, komikum, helyzetkomikum, jellemkomikum, paródia
•	dialógus, irónia, csattanó, díszlet, kellékek, rendező, jelmez, színész

Témakör
Irodalom és kulturális élet a reformkorban

Óraszám: 15 óra

Altémák címei	
•	A reformkor irodalma: szerzők és művek, írók és olvasók; írói életpályák, irodalmi társaságok, folyóiratok, színházi élet, irodalmi kapcsolatok
•	Romantikus életérzés, életmód, stílusjegyek
•	Az irodalom, festészet, a zene néhány közös vonása a romantikában
Kölcsey Ferenc: Hymnus
Parainesis (egy részlet)
Vörösmarty Mihály: Szózat és még egy mű (pl. Késő vágy) Himnusz és Szózat párhuzamos elemzése)
Petőfi Sándor: Nemzeti dal
Szeptember végén és még két mű tetszés szerint (pl. Egy gondolat bánt…)
Föltámadott a tenger	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Különféle dramatikus formák (versmondás, helyzetgyakorlatok, stb.)
•	Memoriterek szöveghű tolmácsolása kifejező szövegmondással
•	Testbeszéd, arcjáték alkalmazása
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Értelmező hangos felolvasás
•	A nyelvi eszközök és a jelentés összefüggéseinek felismerése
•	A művekben megjelenő egyszerűbb képek, alakzatok felismerése, gyakorlása
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Kiselőadáshoz vázlat készítése
A tanulási képesség fejlesztése
•	Az önálló feladatvégzés, információgyűjtés és ismeretszerzés módszereinek gyakorlása
•	A tanult anyag bővítése különböző információhordozókkal
Ismeretek az irodalomról
•	A változatos ritmikai, zenei formálású lírai művek olvasása, feldolgozása a reformkori irodalom köréből. A zenei és ritmikai eszközök típusainak azonosítása, funkciójuk, hangulati hatásuk felismerése.
•	A lírai műfajok megismerése, jellegzetességeiknek, tartalmi és formai sajátosságaiknak azonosítása.
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	A tetszésnyilvánítás árnyaltabb nyelvi formáinak elsajátítása
•	Az igazság és a nézőpont, a személyes és a közösségi igazság konfliktusainak megértése	
Ismeretek	
•	dal, elégia, óda, himnusz, epigramma, helyzetdal, rapszódia, költői levél, ars poétika, líra szerkezet, erkölcsi példázat, pentameter, disztichon, versláb, jambus, trocheus, daktilus, anapesztus, spondeus	

Magyar irodalom 8. évfolyam

Óraterv

Témakör	Óra	
Az irodalom határterületén – a népszerű irodalom műfajai	12	
Az irodalom nagy témáiból	19	
A Nyugat első nemzedékének irodalmából	17	
A dráma világa	12	
Kortárs irodalom – kortárs írók és olvasók	14	
Összesen:	74	

A kötelező órakereten belül a témakörök óraszámai szabadon mobilizálhatók a tanulócsoport képességéhez igazodva.
Tanulói és tanítást – tanulást segítő taneszközök
Bene – Gyémánt: Magyar irodalom 8. évfolyam
Munkafüzet 8. évfolyam
Bene: Kalauz a versértelmezéshez
Devecsery – Esztergályos: Magyar irodalom olvasókönyv 8. o.
Magyar irodalom munkafüzet 8. o. Apáczai Tankönyvkiadó
Alföldy Jenő: Irodalom a tizennégy éves diákoknak
Munkafüzet 8. o.
Memoriter füzet 8. o. Nemzeti Tankönyvkiadó
Goda Imre: Az irodalomtanár műhelyében Nemzeti Tankönyvkiadó
Vörös József: Irodalomtanítás Nemzeti Tankönyvkiadó
Fohsz Józsefné: Irodalom 7. o. (Helyi irodalmi értékeink) Modulfüzet Flaccus 2000.
Fűzfa Balázs: Miért szép – Verselemzések Pauz – Westermann Kiadó
CD-ROM: Hang és filmanyag
Mezei Éva: Játsszunk színházat
Gabnai Katalin: Drámajátékok
Belinszki József: Suli színház
Alföldi Jenő: Versek és elemzések a tizenhárom-tizennégy éves diákoknak

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
A tanuló:
•	tudja alkalmazni a szöveg tartalmát és a beszélő szándékát tükröző kiejtésmód eszközeit (helyes hangképzés, a mondat- és szövegfonetikai eszközök megfelelő alkalmazása). Figyelje meg az egyéni beszédsajátosságokat,
•	tudjon a beszédpartnerrel együttműködni,
•	tudjon érvelni: mint érvek felkutatása, véleményének, állásfoglalásának kialakítása. Törekedjen a beszédpartnerrel az empatikus viszony kialakítására,
•	tudja elvégezni a látottak (átéltek) és a feltételezések (következtetések, hipotézisek, stb.) tudatos, nyelvi megkülönböztetését,
•	alkalmazza és értékelje a különféle beszédműfajok kommunikációs technikáit (pl. a szándék, a hatáskeltés eszközei a kommunikáció eredményessége szempontjából).
Olvasás, írott szöveg megértése
A tanuló:
•	tudja önállóan olvasni és megérteni az irodalmi, ismeretterjesztő és publicisztikai szövegeket a szövegelemzés alapvető eljárásainak önálló alkalmazásával (pl. a téma megállapítása, a lényeg kiemelése, adatkeresés, ok-okozati kapcsolatok, válasz kérdésekre, vázlatkészítés, összefoglalás),
•	figyelje meg a különböző szépirodalmi és nem szépirodalmi műfajok közti különbségeket; a tájékoztató és véleményközlő műfajok közti különbséget (pl. a hír és a kommentár),
•	tapasztalja meg a rövidebb, a mai köznyelvtől eltérő nyelvhasználatú (pl. régi archaizáló) szövegek jellemzőit, megértésüket gyakorolja különféle segédeszközökkel (egynyelvű szótárak, jegyzetek, stb.),
•	tudjon összevetni különböző véleményeket, figyelje meg a különbségeket és hasonlóságokat, fogalmazza meg véleményét szóban és írásban.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
A tanuló:
•	tudja alkalmazni a nyelvtani, helyesírási, nyelvhelyességi ismereteket; tudatosan alkalmazza a nyelvi elemek különböző stílusértékéről tapasztaltakat a fogalmazásban, a kreatív szövegalkotásban,
•	tudjon kreatív módon az önkifejezés képességével szöveget alkotni az alábbi műfajokban:
párbeszédek írása, párbeszédes forma átírása epikus formába, dramatizálás, érvelés
•	tudja gondolatait, érzelmeit, képzeteit kifejezni különböző nézőpontból.
A tanulási képesség fejlesztése
A tanuló:
•	szerezzen elemi gyakorlottságot az információ felhasználásában, a források megjelölésében,
•	készítsen rövidebb szövegek alapján önállóan vázlatot,
•	lássa át és értelmezze az egyszerűbb szövegek vizuális környezetét, az ábrákat és illusztrációkat a szövegösszefüggésben,
•	tudjon összefoglalást készíteni, az összefoglalás sajátosságainak ismeretében, megadott szempontok alapján tanári irányítással, csoportosan és önállóan,
•	tudjon jegyzetet készíteni tanári irányítással. Gyakorolja a tömörítést, a lényegkiemelést,
•	legyen nyitott az információ kritikus befogadásának megalapozására (pl. azonos témáról különböző forrásból származó rövidebb információk összevetése tanári irányítással, csoportosan).
Ismeretek az irodalomról
A tanuló:
•	ismerje fel a kompozíciós egység és a versszakok viszonyát,
•	ismerje meg és tudja azonosítani a kompozíció meghatározott elemeit (tematikus szerkezet, tér- és időszerkezet, logikai szerkezet, beszédhelyzet és változása),
•	ismerje meg a lírai mű beszédhelyzetét és tudja azonosítani a megszólító-megszólított viszony néhány jellegzetes típusát,
•	tudja megfogalmazni a téma, a hangnem, beszédhelyzet és műfaj összefüggéseit néhány jellegzetes példán,
•	tudjon elbeszélő műveket önállóan olvasni és feldolgozni a kortárs, felnőtt és ifjúsági irodalom köréből,
•	tudja azonosítani a közvetett idő- és térmegjelöléseket, tudjon belőlük következtetéseket levonni; törekedjen az idő- és térmegjelölések értelmezésére,
•	érzékelje az elbeszélés és a történet időrendje közötti eltéréseket,
•	tudja azonosítani az epikai és a drámai történetmegjelenítés közötti hasonlóságokat és eltéréseket,
•	tudja önállóan olvasni és feldolgozni a dramatizált formákat, dialógusokat, drámai műveket. Tudja értelmezni és megjeleníteni a szituációkat és instrukciókat,
•	ismerje meg a reklám és a popzene új szóbeli költészetét,
•	érzékelje, hogy az irodalom szóbelisége nem pusztán archaikus jelenség,
•	ismerje meg a magyar és a világirodalom néhány jelentős témáját, formai hagyományát,
•	ismerkedjen meg egy-két korstílussal, a korstílus és egy-egy mű közötti összefüggéssel,
•	törekedjen a közvetlenül adott jelentés árnyalására, általánosítására, személyes tapasztalatok és más tanult irodalmi művek bevonásának segítségével.
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
A tanuló:
•	tudja összehasonlítani az egymástól lényegesen különböző esztétikai normákhoz kapcsolódó műveket, tapasztalja meg a művészi és nem művészi szépség változékonyságát,
•	figyelje meg a különféle konfliktuskezelési eljárásokat, és legyen véleménye a különböző műalkotások és mindennapi szövegműfajok kapcsán,
•	figyelje meg az életkorfüggő szemléletet az irodalmi és mindennapi szövegműfajok kapcsán,
•	figyelje meg a különféle szövegekben: a kulturális különbség mint világlátás és mint életforma; a kulturális identitás, mint az egyéniség feltétele és mint konfliktusforrás.

Témakör
Az irodalom határterületén – a népszerű irodalom műfajai
Óraszám: 12 óra

Altémák címei	
•	Változatos témájú irodalmi művek olvasása és feldolgozása a magyar és világirodalomból, a népszerű illetve lektűr irodalmi hatáskeltő eszközei és értékelésük
Javasolt művek: a tanár és a tanulócsoport közösen választott témái alapján (lektűr, krimi, szórakoztató filmek, fantasztikus művek, sablon, stb.)	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Érvek felkutatása, vélemények, állásfoglalások kialakítása
•	Beszédpartnerrel együttműködés, empatikus viszony kialakítása
•	A különböző műfajok kommunikációs technikáinak alkalmazása és értékelése
Olvasás, írott szöveg megértése
•	A különböző műfajok közti különbségek megfigyelése (tájékoztató, véleményközlő, szórakoztató, stb.)
•	A különböző műfajú művek önálló olvasása és megértése; a szövegelemzés alapvető eljárásainak önálló alkalmazása (téma, a lényeg kiemelése, adatkeresés, ok-okozati kapcsolatok, válaszok megfogalmazása, vázlatkészítés, összefoglalás, stb.)
•	Különböző vélemények összevetése, megfogalmazása szóban és írásban, hasonlóságok és különbségek megfigyelése
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	A nyelvtani, helyesírási, nyelvhelyességi ismeretek tudatos alkalmazása, különös tekintettel a nyelvi elemek különböző stílusértékéről tapasztaltakra
•	Kreatív módon szövegalkotás az alábbi műfajokban: 
párbeszédek írása, átírása epikus formába; dramatizálás; érvek
A tanulási képesség fejlesztése
•	Gyakorlottság az információ felhasználásában
•	Önálló vázlatkészítés
•	Jegyzetkészítés tanári irányítással
•	Tömörítés, lényegkiemelés gyakorlása
•	Információk kritikus befogadásának megalapozása (különböző forrásokból származó információk összevetése tanári irányítással, csoportosan)
Ismeretek az irodalomról
•	A téma, a hangnem, beszédhelyzet és műfaj összefüggéseinek meghatározása néhány jellegzetes példán
•	Változatos témájú és műfajú művek olvasása és feldolgozása tanári irányítással illetve önállóan
•	Reklám és popzene új szóbeli költészete
•	Epikai és drámai történetmegjelenítés közti hasonlóságok és eltérések
•	Idő- és térmegjelölések azonosítása, értelmezése
•	Elbeszélés és a történet időrendje közötti eltérések
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	Az egymástól lényegesen különböző esztétikai normákhoz kapcsolódó művek összehasonlítása, a művészi és nem művészi szépség változékonyságának összehasonlítása
•	Az életkorfüggő szemlélet megfigyelése az irodalmi és mindennapi szövegműfajok kapcsán
•	A kulturális különbség, mint világlátás, és mint életforma; a kulturális identitás, mint az egyéniség feltétele, és mint konfliktusforrás	
Ismeretek	
•	népszerű irodalom
•	lektűr, ponyva
•	toposz, séma, sablon, fantasztikum	

Témakör
Az irodalom nagy témáiból
Óraszám: 19 óra

Altémák címei	
•	Regények, regényrészletek
•	Elbeszélések
•	Lírai alkotások a magyar és a világirodalom visszatérő nagy témáit feldolgozó irodalmi alkotások köréből (ifjúkor, felnőtt kor, társas kapcsolatok, utazás stb.)
Javasolt művek:
Karinthy Frigyes: Tanár úr kérem (részlet)
Kosztolányi Dezső: 	Pacsirta (filmváltozat)
	A kövér bíró c. novella
Vagy Mikszáth Kálmán: Tímár Zsófi özvegysége vagy Tömörkény I.: Megöltek egy legényt
Tamási Áron: Ábel a rengetegben
Ábel (filmváltozat)
József Attila: 	Tiszta szívvel
	A Dunánál
	Ringató
	Levegőt
Hemingway: Az öreg halász és a tenger (kisregény és filmváltozat)	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	A szöveg tartalmát és a beszélő szándékát tükröző kiejtésmód eszközeinek alkalmazása; az egyéni beszédsajátosságok megfigyelése
•	Együttműködés a beszédpartnerrel
•	Érvelés; érvek felkutatása, vélemények, állásfoglalások kialakítása. Empatikus viszony kialakítása
•	A látottak (átéltek) és a feltételezések (következtetés, hipotézis) tudatos nyelvi megkülönböztetése. Különböző műfajok kommunikációs technikáinak alkalmazása és értékelése (szándék, hatáskeltés eszközei)
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Önálló értőn olvasás; a szövegelemzés alapvető eljárásainak önálló alkalmazása
•	Köznyelvtől eltérő nyelvhasználatú szöveg jellemzőinek megtapasztalása, megértésük gyakorlása segédeszközökkel (szótárak, jegyzetek)
•	Különböző vélemények összevetése; hasonlóságok és különbségek megfigyelése, megfogalmazása szóban és írásban
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Gondolatok, érzelmek, képzetek kifejezése különböző nézőpontból
A tanulási képességek fejlesztése
•	Információ kritikus befogadásának megalapozása (különböző források összevetése tanári irányítással)
•	Az irodalom és más művészeti ágak (filmművészet) összefüggései
Ismeretek az irodalomról
•	Téma, hangnem, beszédhelyzet és műfaj összefüggéseinek megfogalmazása néhány példán
•	A magyar és világirodalom egy-egy jelentős témájának, formai hagyományának megismerése
•	Elbeszélő művek önálló olvasása és feldolgozása a kortárs felnőtt és ifjúsági irodalom köréből
•	A közvetlenül adott jelentés árnyalása, általánosítása, személyes tapasztalatok és más tanult irodalmi művek bevonásának segítségével
•	Drámai művek, dramatizált formák önálló olvasása és feldolgozása
•	Epikai és drámai történetmegjelenítés közötti hasonlóságok és különbségek azonosítása
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	Különféle konfliktuskezelési eljárások megfigyelése és véleményezése a különböző műalkotások kapcsán	
Ismeretek	
•	regény, 
•	kisregény, 
•	epikai szerkezet
•	líra	

Témakör
A Nyugat első nemzedékének irodalmából

Óraszám: 17 óra

Altémák címei	
–	Irodalmi és kulturális élet a Nyugat első korszakában
–	Szépirodalmi alkotások, esszék a Nyugat első nemzedékének íróitól
–	Impresszionista, szimbolista stílusjegyek
Javasolt művek:
Ady Endre: 	Párizsban járt az ősz
	Szeretném, ha szeretnének
	A föl-földobott kő
Babits Mihály: Dal, prózában
Móricz Zsigmond: 	Légy jó mindhalálig
		Hét krajcár c. novella
		Tragédia
Kosztolányi Dezső:	A szegény kisgyermek panaszai
		Egy tetszés szerinti novella
Karinthy Frigyes: Tanár úr kérem (egy részlet) vagy Így írtok ti és/vagy Humoreszkek	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
1.	Egyéni beszédsajátosságok megfigyelése
2.	Együttműködés a beszédpartnerrel
3.	Érvek felkutatása, vélemények, állásfoglalások kialakítása
4.	Különféle beszédműfajok kommunikációs technikáinak alkalmazása, értékelése (hatáskeltés eszközei)
Olvasás, írott szöveg megértése
5.	Önálló olvasás
6.	A szövegelemzés alapvető eljárásainak önálló alkalmazása
7.	Különböző vélemények összevetése, hasonlóságok és különbségek megfigyelése, vélemények megfogalmazása
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
8.	Gondolatok, érzelmek kifejezése különféle nézőpontból
9.	Kreatív, önkifejező szövegalkotás (dramatizálás, érvelés)
A tanulási képesség fejlesztése
10.	Elemi gyakorlottság az információ felhasználásában, a források megjelölésében
11.	Önálló vázlatkészítés
12.	Egyszerűbb művek vizuális környezetének értelmezése a szövegösszefüggésben
13.	Összefoglalás készítése megadott szempontok alapján tanári irányítással
14.	Jegyzetkészítés tanári irányítással – tömörítés, lényegkiemelés
Ismeretek az irodalomról
–	A kompozíciós egység és a versszakok viszonyának felismerése
–	A lírai mű beszédhelyzetének megismerése
–	A téma, hangnem, beszédhelyzet és műfaj összefüggéseinek megfogalmazása
–	Elbeszélő művek önálló olvasása és feldolgozása
–	A közvetett idő- és térmegjelölések azonosítása
–	A korstílus, a stílusjegyek megismerése
–	Dramatizált formák, dialógus önálló olvasása és feldolgozása
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
–	Konfliktuskezelési eljárások megfigyelése, véleményezése	
Ismeretek	
–	nyugat nemzedékei
–	impresszionista, szimbolista stílusjegyek
–	szimbólum
–	szabadvers
–	humor, gúny, irónia	

Témakör
A dráma világa

Óraszám: 12 óra

Altémák címei	
           Legalább egy dráma (tragédia vagy vígjáték) feldolgozása, megtekintése
Javasolt mű: (a tanár és a tanulócsoport közös választása alapján)
(lásd: 7. évfolyam ajánlásait)	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
–	Különböző kommunikációs technikák alkalmazása
–	A szöveg tartalmát és a beszélő szándékát tükröző kiejtésmód eszközeinek alkalmazása; az egyéni beszédsajátosságok megfigyelése
Olvasás, írott szöveg megértése
–	Önálló olvasás
Ismeretek az irodalomról
–	Drámai mű, dialógusok, dramatizált formák önálló olvasása és feldolgozása
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
–	Vélemény kialakítása a műfaj kapcsán	
Ismeretek	
–	epikai szerkezet
–	drámai szerkezet
–	monológ, dialógus
–	tragédia, vígjáték	

Témakör
Kortárs irodalom – kortárs írók és olvasók

Óraszám: 14 óra

Altémák címei	
–	Olvasmányok a szélesebb értelemben vett kortárs irodalomból
–	Regionális kultúra és irodalmi élet
Javasolt művek:
Áprily Lajos: A csavargó a halálra gondol vagy Március
Illyés Gyula: A költő felel
Nagy László: Ki viszi át a szerelmet
Pilinszky János: Francia fogoly
Szilágyi Domokos: Hegyek, fák, füvek
Nemes Nagy Ágnes: A helyi költő
Sütő András műveiből
Határon túli irodalmunk
Regionális kultúra és irodalmi élet pl.: 
1.	Nyírbátori Zenei Napok
2.	Móricz Zsigmond Színház, Kisvárdai rendezvények, Bessenyei Társaság
3.	Ratkó József, Mester Attila, Balázs József, Bory Zsolt, Jánosi Zoltán, Antal Attila, Udud István, stb.	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
–	Érvek felkutatása, vélemény, állásfoglalás kialakítása
–	Mások véleményének meghallgatása, megértése
Olvasás, írott szöveg megértése
–	Különböző vélemények összevetése, különbségek, hasonlóságok megfigyelése
–	Az adott műhöz kötődő kifejezésmód néhány jellemzőjének értelmezése, értékelése
Ismeretek az irodalomról
–	A kompozíciós egység és a versszakok viszonyának felismerése
–	A lírai mű beszédhelyzete, a megszólító – megszólított viszony néhány jellegzetes típusának megismerése és azonosítása
–	Kortárs irodalom önálló olvasása
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
–	Életkorfüggő szemlélet megfigyelése irodalmi és mindennapi szövegműfajok kapcsán
–	A kulturális különbség, mint világlátás, és mint életforma, a kulturális identitás, mint az egyéniség feltétele	
Ismeretek	
–	irodalmi kronológia, irodalmi földrajz
–	lírai műfajok
–	kortárs irodalom, művészet	

Magyar nyelv 5. évfolyam

Óraterv
Témakör		
I. Taneszközeink megismerése	8	
II. A kommunikáció tényezői	5	
III. A beszélt és az írott szöveg	5	
IV. A beszédhang és a betű 1.
      A magánhangzók jellemzői, törvényei	20	
V. A beszédhang és a betű 2.
     A mássalhangzók jellemzői, törvényei	16	
VI. A hangalak és a jelentés viszonya.
      A szavak szerkezete	20	
Összesen:	74 óra	

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök

A jelenleg forgalomban lévő taneszközök közül pl.
Antalné Szabó Ágnes – Raátz Judit: Magyar nyelv és kommunikáció
Munkafüzet 5. évfolyam
Tankönyv 5-6. évfolyam
Bánréti Zoltán: Nyelvtan és kommunikáció III.
Lerchné dr. Egri Zsuzsa: Nyelvtan, Helyesírás, Fogalmazás 5. évfolyam
Munkafüzet, tankönyv
Rácz Endre – Takács Etel: Kis magyar nyelvtan
Zsolnai József: Magyar nyelv 5. évfolyam Munkatankönyv
A magyar helyesírás szabályai (11. kiadás)
A magyar nyelv könyve (sz. A. Jászó Anna) 
Helyesírási kéziszótár
Nyelvművelő kézikönyv I-II.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
A tanuló:
•	alkalmazza helyesen a kommunikáció tényezőit,
•	figyeljen a másik ember beszédének gondolati, értelmi tartalmára,
•	legyen képes együttműködni a partnerekkel, figyelni rájuk,
•	legyen képes érthető és hatékony közlésre változatos kommunikációs helyzetekben,
•	figyeljen a másik ember beszédének gondolati, értelmi tartalmára.

Olvasás, írott szöveg megértése
A tanuló:
•	legyen képes felfogni a nyelvi eszközök és a jelentés kapcsolatát.

Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
A tanuló:
•	legyen képes az alapvető helyesírási szabályok készségszintű alkalmazására,
•	írása legyen olvasható, rendezett a tanulási képességeknek megfelelő,
•	legyen képes a jártasság szintjén a tanult leíró magyar nyelvtani ismeretek birtokában helyesen másolni, korosztályának megfelelő szöveget tollbamondás után helyesen leírni,
•	alkalmazza helyesen a tanult nyelvtani, helyesírási, nyelvhelyességi ismereteket a fogalmazásokban, írásbeli szövegekben.
A tanulási képesség fejlesztése
A tanuló:
•	tapasztalja meg és gyakorolja az önálló feladatvégzés egyes lépéseit.

Ismeretek az anyanyelvről
A tanuló:
•	ismerje fel és nevezze meg a beszédhangok két fajtáját,
•	tudjon különbséget tenni beszédhang és betű között,
•	ismerje a beszédhangok két nagy csoportjának jellemzőit,
•	ismerje fel és nevezze meg a hangrend törvényét, az összeolvadást, az írásban jelölt teljes hasonulásokat,
•	ismerje fel, nevezze meg a szó hangalakjának és jelentésének alábbi viszonyait – gyakorolt példaszavakon - : 
-	egyjelentésű,
-	többjelentésű,
-	azonos alakú,
-	rokon értelmű szók
•	ismerje fel a beszédhang és a szó szerepét és helyét a nyelvi rendszerben,
•	ismerje fel az egyszerű és az összetett szók tanult elemeit: szótő, a mód- és időjelek,
•	tudjon 10 szólást és/vagy közmondást a tanórákon elhangzottakból.

Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
A tanuló:
•	tudjon megfogalmazni rövid, néhány mondatos véleményt az élmények, olvasmányok hatásáról.

Témakör
Taneszközeink megismerése
Óraszám: 8 óra

Altémák címei	
A tankönyv/munkatankönyv részei (fejezetcím, leckecím, részegységcím, betűtípusok, jelölések)
Munkafüzet, füzetek vezetésének módja
Értékelési szabályok	
Tevékenységek	
Olvasás, írott szöveg megértése
•	A szövegből a lényeg kiemelése.
A tanulási képesség fejlesztése
•	Ismerkedés különböző információhordozókkal (itt: a taneszközök)
Ismeretek az anyanyelvről
•	A magyar nyelv életének, rendszerének 1-4. évfolyamon elsajátított ismerete: a szakszavak megkeresése, használatának igénye.	
Ismeretek	
Az 1-4. évfolyam nyelvtani, helyesírási, nyelvhelyességi ismerete.	

Témakör
A kommunikáció tényezői
Óraszám: 5 óra

Altémák címei	
A kommunikáció és annak tényezői
Kommunikáció a mindennapi élethelyzetekben
•	Hogyan viselkedjünk az egyes beszédszituációkban?	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	A mindennapi érintkezés kommunikációs helyzeteinek megfigyelése, értékelése.
•	Az udvarias nyelvi viselkedés formáinak gyakorlása szituációs játékokban.
•	Egyszerű, érthető és hatékony közlés változatos kommunikációs helyzetekben.
•	Törekvés a pontosságra, az érzékletességre és a lényeg kiemelésére.
•	Törekvés a kifejező, a mások számára érthető, nyelvileg igényes és helyes beszédre, a megfelelő artikulációra.
•	A testbeszéd, az arcjáték, a szemkontaktus működésének megfigyelése.
•	Törekvés a hallgatósághoz a beszédhelyzetekhez való alkalmazkodásra, a személyiséghez illő, jó fellépésre, az árnyalatok érzékeltetésére.
•	Mások véleményének meghallgatása, megértése többszereplős helyzetekben.
•	Változatos dramatikus formák kipróbálása.	
Ismeretek	
•	Beszélő, beszédtárs, téma, nyelv.
•	A nem nyelvi kommunikáció eszközei, testtartás, gesztus, mimika, távolságtartás.
•	Kapcsolatteremtés – és tartás eszközei.	

Témakör
A beszélt és az írott szöveg
Óraszám: 5 óra
Altémák címei	
Az élőszóbeli beszéd
Az írott szöveg	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Az élőszóbeli beszéd és az írott szöveg hasonlóságainak, különbségeinek megfigyeltetése.
•	Az élőszóbeli közlést kísérő/kísérhető jelenségek gyakoroltatása.
•	A szó szerinti jelentésen túli lehetséges jelentések létezésének megtapasztalása.
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Az írott szöveg alkotásakor az írástechnika továbbfejlesztése.
•	A szövegben kifejtett információk visszakeresése.
•	Ismerkedés a szövegértési technikák alapjaival.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Az írástechnika továbbfejlesztése.
A tanulási képesség fejlesztése
•	Vázlatkészítés tanári irányítással.
•	Vázlat felhasználása különböző műfajú, témájú szövegek értéséhez, megfogalmazásához.
•	Rövidebb szépirodalmi és ismeretterjesztő (nem szépirodalmi) szövegekben a lényeges gondolatok kiemelése.
Ismeretek az anyanyelvről
•	Ritmusjelenségek a mindennapi életben.
•	A diákok írásbeli és szóbeli szövegalkotásához kötődő alapvető nyelvhelyességi tudnivalók megbeszélése a beszéd és a helyesírás terén egyaránt.	
Ismeretek	
Miként jut el a szöveg a címzetthez?
-	élőszóbeli,
-	írott módon
Az epikai művek szerkezete.	
Témakör
A beszédhang és a betű 1.
 A magánhangzók jellemzői, törvényei
Óraszám: 20 óra
Altémák címei	
A hang keletkezése, a beszédhang helye
A beszédhangok keletkezése, felosztása
A magánhangzók és a mássalhangzók jellemzői
A magyar ábécé, a betűrend
A magánhangzók különböző szempontú felosztásai
Magánhangzótörvények
A szótag, az elválasztás	
Tevékenységek	
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	A szavak elválasztása a szótagolás szabályai szerint.
A tanulási képesség fejlesztése
•	A betűrendbe sorolás alkalmazása.
Ismeretek az anyanyelvről
•	Az 1-4. évfolyamban tanult hangtani és helyesírási ismeretek rendszerezése.
•	A hangképzési sajátságok megfigyelése.
•	A magánhangzótörvények megfigyelése.
•	Magánhangzók a szótőben, toldalékokban.
•	A magánhangzók időtartam szerinti, illetve a nyelv vízszintes mozgása szerinti felosztásainak rendszerszerű látása.
•	A magánhangzók időtartamának jelentés-megkülönböztető szerepe, ennek megfigyelése.
•	Játékos ritmusgyakorlatok.	
Ismeretek	
•	Hangok, beszédhangok. Beszélőszervek, magánhangzók, mássalhangzók. Szótagalkotó a magánhangzó.
•	Rövid és hosszú magánhangzók, magas és mély magánhangzók.
•	A betűrend.
•	Az elválasztás, a szótag.
•	A hangrend, az illeszkedés.	

Témakör
A beszédhang és a betű 2.
 A mássalhangzók jellemzői, törvényei
Óraszám: 16 óra

Altémák címei	
A mássalhangzók különböző szempontú felosztásai
A mássalhangzók egymásra hatásának rendszere
A szóelemzés alapelve a szavakban	
Tevékenységek	
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	A szóelemzés alapelvének érvényesítése.
•	Helyesírási ismeretek rendszerezése.
Ismeretek az anyanyelvről
•	Az 1-4. évfolyamon tanult hangtani ismeretek továbbfejlesztése.
•	A mássalhangzók különböző szempontú felosztásai: zöngésség, időtartam, írásjegy szerinti.
•	A mássalhangzók időtartamának jelentés-megkülönböztető szerepe.
•	A mássalhangzótörvények rendszerben látása.	
Ismeretek	
•	A mássalhangzók jellemzői (előző, IV. téma).
•	Zöngés és zöngétlen mássalhangzók.
•	Zöngés- zöngétlen párok.
•	Egy-, két-, háromjegyű mássalhangzó.
•	Rövid és hosszú mássalhangzó.
•	A mássalhangzótörvények: kiesés, rövidülés, összeolvadás, hasonulások.
•	Az alapelvek.
•	A szóelemző írásmód elve.	

Témakör
A hangalak és a jelentés viszonya
 A szavak szerkezete
Óraszám: 20 óra

Altémák címei	
Hangalak és jelentés.
A szó hangalakjának és jelentésének viszonyai.
A szó szerkezete, alaki elemei.	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Az aktív és passzív szókincs gazdagítása különböző szövegösszefüggésekben.
•	A szókincs különféle rétegeiből származó szavak jelentésének gyakoroltatása, használati körük megkülönböztetése.
•	A nyelv zeneiségének megfigyeltetése a hangutánzó és a hangulatfestő szókban.
Olvasás, írott szöveg megértése
•	A szó szerinti és az átvitt jelentés megkülönböztetése szépirodalmi és nem szépirodalmi szövegekben.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Az írástechnika továbbfejlesztése másolás, tollbamondás, emlékezet utáni írással.
•	Fogalmazási gyakorlatok, a rokon értelmű szók választékos alkalmazása.
A tanulási képesség fejlesztése
•	A nyelvi egységek közötti egyszerűbb összefüggések felismerése, rendszerszerű összefüggések felfedezése.
•	Tájékozódás (a korosztály számára készült) egynyelvű szótárakban.
Ismeretek az anyanyelvről
•	Egyjelentésű, többjelentésű, azonos alakú, rokon értelmű hangutánzó és hangfestő szók gyűjtése.
•	Mondatalkotási gyakorlatok végzése.
•	Szólások és közmondások használatának megfigyeltetése.
•	Rokon értelműség a szólások és közmondások szintjén.
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történelmi érzék fejlesztése
•	A nyelvi eszközök és a jelentés összefüggéseinek megtapasztalása szépirodalmi és nem szépirodalmi olvasmányokban tanári irányítással.	
Ismeretek	
•	A szó fogalma, helye a nyelvi rendszerben.
•	Hangalak és jelentés.
•	A hangalak és jelentés viszonyai:
-	egyjelentésű,
-	többjelentésű,
-	azonos alakú,
-	rokon értelmű,
-	ellentétes értelmű,
-	hangutánzó,
-	hangulatfestő,
-	hasonló alakú szók.
•	Szólás, közmondás.
•	Egyszerű és összetett szó.
•	Szóelemek.	

Magyar nyelv 6. évfolyam

Óraterv
Témakör	Óra	
I. Az ember társas lény	5	
II. Az ige	20	
III. A névszók	32	
IV. A határozószók	11	
V. A viszonyszó és az indulatszó	6	
Összesen:	74 óra	

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
A jelenleg forgalomban lévő taneszközök közül, pl.
Antalné Szabó Ágnes – Raátz Judit: Magyar nyelv és kommunikáció,
 Munkafüzet 6. évfolyam,
 Tankönyv 5-6. évfolyam.
Bánréti Zoltán: Nyelvtan és kommunikáció I-II.
Lerchné Dr. Egri Zsuzsa: Nyelvtan, Helyesírás, Fogalmazás 6. évfolyam,
 Munkafüzet, tankönyv.
Rácz Endre – Takács Etel: Kis magyar nyelvtan.
Zsolnai József: Magyar nyelv 6. évfolyam munkatankönyv.
A magyar helyesírás szabályai (11. kiadás).
A magyar nyelv könyve (sz. A. Jászó Anna).
Helyesírási kéziszótár.
Nyelvművelő kézikönyv I-II.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Beszédkészség szóbeli szövegek alkotása és megértése
A tanuló:
•	meg tudjon nyilatkozni a beszédhelyzethez, a nyelvi illemhez alkalmazkodó módon,
•	a kommunikáció iskolai és gyakorlati helyzeteiben,
•	használja helyesen a kommunikáció nyelvi és nem nyelvi eszközeit a kommunikációs gyakorlatokban,
•	alkalmazza helyesen a beszédtempót, a hangmagasságot, a hangerőt és a hanglejtést,
•	tudja megfogalmazni és megvédeni saját véleményét.
Olvasás, írott szöveg megértése
A tanuló:
•	olvassa önállóan a rövidebb szépirodalmi és nem szépirodalmi szövegeket értelmező hangos olvasással,
•	lássa meg és emelje ki ezekből a leglényegesebb gondolatokat,
•	foglalja össze e lényeges gondolatokat,
•	tudjon néhány mondatos véleményt fogalmazni az olvasott szövegek szereplőinek cselekedeteiről, az ott található emberi helyzetekről.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
A tanuló:
•	írása legyen jól olvasható,
•	írásképe rendezett,
•	helyesírása legyen biztos a gyakorlott példákban, szófajokban.
A tanulási képesség fejlesztése
A tanuló:
•	legyen képes az összefoglalás megértésére,
•	ismerje és használja a gyermekeknek szóló ismeretterjesztő műveket, lexikonokat, szótárakat.
Ismeretek az anyanyelvről
A tanuló:
•	ismerje fel és nevezze meg a tanult szófajok közül az alábbiakat:
•	ige,
•	névszók (főnév, melléknév, számnév, névmások),
•	határozószók,
•	viszonyszók,
•	indulatszók.

Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
A tanuló:
•	tudjon néhány mondatos véleményt fogalmazni az élmények és olvasmányok hatásáról.

Témakör
Az ember társas lény
Óraszám: 5 óra

Altémák címei	
A kommunikáció tényezői.
Páros és kisközösségi gyakorlatok.
Az érvelés.	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Az aktív és passzív szókincs gazdagítása.
•	Hangzás és testbeszéd jeleinek megfigyelése a beszédtársak megnyilatkozásaiban.
•	A nyelvi és nem nyelvi kifejezőeszközök helyes alkalmazása páros és kisközösségi helyzetekben.
•	Az üzenet rövid szóbeli összefoglalása.
•	A különféle mondatok változatos használata a közlési célnak és szándéknak megfelelően.
•	Saját álláspont előadása, megvédése.
•	Együttműködés a társakkal beszédben, vitában.	
Ismeretek	
•	Kisközösségi kommunikáció.
•	Vita.	

Témakör
A ige
Óraszám: 20 óra

Altémák címei	
Az ige fogalma, jellemzői.
Az igealakok.
Az igemódok, igeidők.
A kijelentő, feltételes, a felszólító módú igealakok helyesírása.
Az igekötő és az ige helyesírása.	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	A nyelvi eszközök és a jelentés összefüggéseinek megtapasztalása csoportosan és egyéni munkával.
•	Az ige mondatbeli és szövegbeli szerepének helyes használata, annak gyakoroltatása.
•	Az aktív és passzív szókincs gazdagítása szókincsgyakorlatokkal.
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Rövidebb szövegekből a fontosabb gondolatok kiemelésén túl azok összefoglalása.
•	Szólások, közmondások gyűjtése, magyarázata.
•	Az igealakok mint címszók.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Gyakorlatok az írásmód tempójának és rendezettségének, a helyesírás biztonságának továbbfejlesztésére.
•	Az igealakok helyes alkalmazása az élőszóbeli és az írott saját nyelvhasználatban.
•	Az igealakok helyesírásának gyakorlása, az átalakításuk során bekövetkezett változásainak megfigyeltetése.
•	Gyakorlatok az igealakok és az igekötős igék helyesírásának biztonságossá tételére.
•	A szóelemzés alkalmazása a nehezebb helyesírási esetekben.
•	Az egyszerű dialogikus formák helyesírása.
A tanulási képesség fejlesztése
•	Az önálló feladatvégzés egyes lépéseinek megtapasztalása.
•	Önkontroll és szövegjavítás gyakoroltatása.

Ismeretek az anyanyelvről
•	A mássalhangzótörvények rendszerének ismerete.
•	A mássalhangzótörvények helyesírásának alkalmazása.
•	Az igére vonatkozó ismeretek megfogalmazása.
•	Az igéről szerzett tudás alapján a szövegekben előforduló igealakok felismerése, megnevezése.
•	Magyarázat és/vagy definíció készítése közösen és/vagy tanári segítséggel.
•	A tanult nyelvtani, nyelvhelyességi, helyesírási ismeretek egyre tudatosabb alkalmazása.
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	Néhány mondatos vélemény megfogalmazása írásban és szóban.	
Ismeretek	
•	Az ige fogalma, helye a szófaji rendszerben.
•	Az ige alakrendszere: módjelek,
 időjelek,
 személyragok,
•	Az igék elsődleges, másodlagos, valamint állandó és alkalmi jelentései.
•	Az igekötő szerepe, helyesírása.	

Témakör
A névszók
Óraszám: 32 óra
Altémák címei	
A főnév fogalma, felosztása, helyesírása.
A főnévi igenév.
A melléknév fogalma, fokozása.
A melléknévi igenév.
A számnév fogalma, felosztása, helyesírása.
A névmások rendszere, helyesírása.	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Szókincsgyakorlatok a magyar nyelv állandóságának és változásának megfigyelésére.
•	Szólások, közmondások szerepének ismerete, magyarázatuk megfigyeltetése.
•	Szavak, szólások, állandósult szókapcsolatok megkülönböztetése, jelentésük értelmezése.
•	Alkalmazásuk a saját nyelvhasználatban.
Olvasás, írott szöveg megértése
•	A szó szerinti jelentésen túli lehetséges jelentések létezésének megtapasztalása.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Az anyaggyűjtés- és elrendezés alapjainak megismerése, anyaggyűjtés tanári irányítással, csoportosan és önállóan.
•	A gyűjtött anyag felhasználása.
•	Önálló ismeretszerzés megtapasztalása, gyakorlása.
•	A mássalhangzótörvények helyesírási alkalmazása.
•	A névszók szófajainak a helyesírása,
•	gyakorlatok azok biztonságos alkalmazására.
•	A szóelemzés alkalmazása a nehezebb helyesírási esetekben.
•	Gyakorlatok az írásmód tempójának és rendezettségének, a helyesírás biztonságának továbbfejlesztésére.
A tanulási képesség fejlesztése
•	Önkontroll és szövegjavítás fokozatos önállósággal.
•	A névszók rendszerében található összefüggések felismertetése, felfedeztetése.
Ismeretek az anyanyelvről
•	A mássalhangzótörvények rendszere.
•	A szókincs különféle rétegeiből származó szavak jelentésének gyakoroltatása, használati körük megkülönböztetése.
•	Szinonimák gyűjtése, beépítése különböző szövegekből.
•	A névszó mint szócikk.
•	A névszókról, annak rendszeréről szerzett tudás alapján szövegben előfordult névszók felismerése, megnevezése.
•	Jellemző jegyeik összegyűjtésével magyarázat és/vagy definíció készítése közösen és/vagy tanári segítséggel.
•	A névszókra, a szóalakokra vonatkozó ismeretek megfogalmazása.
•	A tanult nyelvtani, nyelvhelyességi és helyesírási ismeretek tudatos alkalmazása.	
Ismeretek	
•	A főnév, köznév és tulajdonnév fajtái, helyesírása.
•	A főnévi igenév.
•	A melléknév és fokozása, helyesírása.
•	A tulajdonnévből képzett melléknevek helyesírása.
•	A melléknévi igenév.
•	A számnév fogalma, felosztása, helyesírása.
•	A névmások fogalma, rendszere, helyesírása.	
Témakör
A határozószók
Óraszám: 11 óra
Altémák címei	
A valóságos határozószók.
A határozói igenév.
A módosítószó.
Az igekötő.	
Tevékenységek	
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Önkontroll és szövegjavítás fokozatos önállósággal.
•	Az igekötős igék és igenevek helyesírásának gyakoroltatása.
A tanulási képesség fejlesztése
•	Egy-egy korábbi évszázadban született szöveg megfigyelése, a mai és a korábbi nyelvállapot különbségeinek felismerése életkori szinten.
•	Annak felismertetése, hogy a magyar nyelv, illetve az anyanyelv ismerete miben segíti, miben nehezíti az idegen nyelv elsajátítását.
Ismeretek az anyanyelvről
•	A határozószókról szerzett tudás alapján szövegben előforduló határozószók felismerése, megnevezése, jellemző jegyeik összegyűjtésével magyarázat és/vagy definíció tanári segítséggel.
•	A határozószókra, azok képzésére vonatkozó ismeretek megfogalmazása.	
Ismeretek	
•	A határozói igenév fogalma, nyelvhelyességi tudnivalói.
•	A határozószók és helyesírásuk.
•	A módosítószók.
•	Az igekötő szerepe, helyesírása.	
Témakör
A viszonyszók. Az indulatszók
Óraszám: 6 óra
Altémák címei	
A névelő és a névutó, a kötőszó.
Az indulatszó.	
Tevékenységek	
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Gyakorlatok az írásmód tempójának, rendezettségének, a helyesírás biztonságos továbbfejlesztésére.
•	Gyakorlatok a viszonyszók és az indulatszók helyesírásának fejlesztésére.
A tanulási képesség fejlesztése
•	A szófaji rendszerben lévő összefüggések felismertetése, felfedeztetése.
Ismeretek az anyanyelvről
•	A viszonyszókról és az indulatszókról szerzett ismeretek alapján szövegekben előforduló viszonyszók és indulatszók felismerése, megnevezése.
•	Magyarázat és/vagy definíció készítése közösen és/vagy tanári segítséggel.
•	E szófajok nyelvhelyességi tudnivalói.	
Ismeretek	
•	A névelő és fajtái, nyelvhelyességi tudnivalói.
•	A névutó és helyesírása.
•	A kötőszók, az indulatszók és helyesírásuk.	

Magyar nyelv 7. évfolyam

Óraterv
Témakör	Óra	
I. Magán- és közéleti kommunikáció	8	
II. A szószerkezetek. 
    Az egyszerű mondat és különböző szempontú felosztásai	14	
III. Az egyszerű mondat fő részei.
      A tárgy	20	
IV. A határozószók. A jelzők	23	
V. Beépülő könyvtárórák	5+4	
Összesen:	74 óra	

A beépülő könyvtárórák résznél jelölt +4 óra a szellemi munka technikája témakörön belül a Magyar nyelv és irodalom műveltségterület feldolgozására fordítandó. (például a IV. téma feldolgozására)

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
A jelenleg forgalomban lévő taneszközök közül pl.
Antalné Szabó Ágnes – Raátz Judit: Magyar nyelv és kommunikáció;
 Munkafüzet 7. évfolyam;
 Tankönyv 7-8. évfolyam.
Bánréti Zoltán: Nyelvtan és kommunikáció I-II.
Lerchné Dr. Egri Zsuzsa: Nyelvtan, Helyesírás, Fogalmazás 7. évfolyam;
 Munkafüzet, tankönyv.
Rácz Endre – Takács Etel: Kis magyar nyelvtan.
Zsolnai József: Magyar nyelv 7. évfolyam munkatankönyv.
A magyar helyesírás szabályai (11. kiadás).
A magyar nyelv könyve (sz. A. Jászó Anna).
Helyesírási kéziszótár.
Nyelvművelő kézikönyv I-II.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
A tanuló:
•	legyen képes megnyilatkozni – kevés tanári segítséggel – a közéleti kommunikáció iskolai helyzeteinek megfelelően,
•	legyen képes mások véleményét meghallgatni és megérteni,
•	legyen képes együttműködni a kortárs és a felnőtt beszédpartnerekkel.

Olvasás, írott szöveg megértése
A tanuló
•	legyen képes ismert tartalmú szövegek biztonságos, értelmező felolvasására,
•	az aktív és passzív szókincs gazdagítására önálló munkával,
•	alkalmazza önállóan a szövegelemzés alapvető eljárásait.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
A tanuló
•	írása legyen esztétikus, olvasható a tanulási szintnek megfelelően,
•	alkalmazza a tanult nyelvhelyességi és helyesírási szabályoknak megfelelően a
•	tanulmányai során előforduló tulajdonneveket,
•	belőlük képzett mellékneveket, a központozást,
•	használja rendeltetésszerűen A magyar helyesírás szabályai 11. kiadását,
•	legyen képes különböző műfajú szövegek alkotására.
A tanulási képesség fejlesztése
A tanuló
•	legyen képes az egyre önállóbb információgyűjtésre és ismeretszerzésre, a tanult mondattani tananyag bővítésére,
•	készítsen önállóan vázlatot ezek alapján,
•	legyen gyakorlott a források megjelölésében.
Ismeretek az anyanyelvről
A tanuló:
•	ismerje fel, nevezze meg, és mondattanilag elemezze az egyszerű mondat alábbi mondatrészeit:
-	az állítmány,
-	az alany,
-	a tárgy,
-	a helyhatározó,
-	a társhatározó,
-	az eszközhatározó,
-	az ok- és célhatározó,
•	nevezze meg a fenti mondatrészek kifejezőeszközeit (szófajait),
•	alkalmazza a tanult nyelvhelyességi szabályokat szóban és írásban,
•	legyen képes megkülönböztetni egymástól, és helyesen alkalmazni a beszélő szándéknak megfelelő mondatfajtákat.
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
A tanuló:
•	legyen képes a látottak és a feltételezések tudatos, nyelvi megkülönböztetésére.
Könyvtár
•	Ismerje meg és tudja használni a legfontosabb segédkönyveket.
•	Tudjon feladataihoz (segítséggel) dokumentumokat választani, és legyen képes használatukra.

Témakör
Magán- és közéleti kommunikáció
Óraszám: 8 óra

Altémák címei	
Az írásbeli és a szóbeli közlésmód.
Kommunikáció csoportban, társakkal, tanárral.
A vitakultúra fejlesztése.
Az érzelmek visszaadása.
Kreatív szövegalkotás.	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Az egyéni beszédsajátosságok megfigyelése.
•	Saját álláspont kialakítása, korrigálása, ellenvélemény mérlegelése, érvelése.
•	Véleménynyilvánítás a mindennapi élet adott témáiról, mások véleményének meghallgatása, megértése.
•	Az írásbeli és a szóbeli közlésmód különbségeinek tudatos alkalmazása.
•	Különféle mondatok változatos és tudatos használata a közlési célnak és szándéknak megfelelően.
•	Közös - a társakkal és tanárral való – kommunikáció, irodalmi művek közös feldolgozása.
•	Memoriterek szöveghű tolmácsolása kifejező szövegmondással, megjelenítéssel.
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Az aktív és passzív szókincs gazdagítása önálló munkával.
•	A szövegelemzés alapvető eljárásainak alkalmazása.	
Ismeretek	
•	Megbeszélés, felszólalás, rövid alkalmi beszéd, köszöntés, kiselőadás.
•	Vita, érvelés, kommunikációs technikák az egyes beszédműfajokban.	

Témakör
A szószerkezetek
 Az egyszerű mondat és különböző szempontú felosztásai
Óraszám: 14 óra

Altémák címei	
A szószerkezet fogalma, fajtái.
A mondat fogalma, helye a nyelvi rendszerben.
A mondat felosztásai a
-	beszélő szándéka,
-	szerkezete,
-	logikai minősége szerint.	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	A mondatalkotáshoz kapcsolódó nyelvhelyességi ismeretek biztonságos alkalmazása.
•	Különféle mondatok változatos, tudatos használata a közlési célnak és szándéknak megfelelően.
Olvasás, írott szöveg megértése
•	A mai köznyelvtől eltérő nyelvhasználatú szövegek megtapasztalása, megértésük gyakorlása segédeszközökkel.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Biztonság az egyszerű mondat központozásában. A gondolatjel, zárójel, kettőspont szerepének ismerete és helyes használata.
•	Különböző típusú és műfajú szövegek alkotása: leírás, elbeszélés, jellemzés, ismertetés, vélemény készítése.	
Ismeretek	
•	A szószerkezet fogalma,
 fajtái. – hozzárendelő,
            - mellérendelő,
 - alárendelő.
•	A mondat fogalma, helye a nyelvi rendszerben.
•	A mondat a beszélő szándéka szerint.
•	A mondat szerkezet szerint.
•	A mondat logikai minőség szerint.
•	Az egyszerű mondat helyesírása, mondatközi és mondatvégi írásjelei, nyelvhelyességi ismeretei.	
•		

Témakör
Az egyszerű mondat fő részei
 A tárgy
Óraszám: 20 óra

Altémák címei	
Az egyszerű mondat elemzésének lépései.
Az állítmány fogalma, fajtái, kifejezőeszközei.
Az alany fogalma, fajtái, kifejezőeszközei.
Az állítmány egyeztetése az alannyal.
A tárgy fogalma, fajtái, kifejezőeszközei.	
Tevékenységek	
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Különböző vélemények összevetése.
•	Hasonlóságok és különbségek megfigyeltetése.
•	Vélemény megfogalmazása szóban és írásban az adott Témakörben.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	A mondatalkotáshoz kapcsolódó nyelvhelyességi és helyesírási ismeretek biztonságos alkalmazása.
Az önkifejezés képessége és a kreativitás különböző műfajokban. 
Ismeretek az anyanyelvről
•	Az egyszerű mondat elemzésének ajánlott lépései.
•	Az egyszerű mondat fő részeinek: az állítmánynak és az alanynak, valamint a tárgynak a felismerése, megnevezése, meghatározása.
•	Elemzésük aláhúzással és szerkezeti ábrázolásuk párhuzamos módon.
•	Kifejezőeszközeik felismerése, megnevezése.
•	Fajtáik megnevezése, rendszerben látása.
•	A tanult mondatrészekhez, nyelvi ismeretekhez kapcsolódó nyelvhelyességi, helyesírási ismeretek biztonságos alkalmazása.	
Ismeretek	
•	Az állítmány fogalma, fajtái, kifejezőeszközei, jelölése.
•	Az alany fogalma, fajtái, kifejezőeszközei, jelölése.
•	A hozzárendelő szószerkezet ábrázolása.
•	A tárgy fogalma, fajtái, kifejezőeszközei, jelölése.
•	A mondat szerkezeti ábrázolása.
•	Az állítmány egyeztetése az alannyal.	

Témakör
A határozók.
A jelzők
Óraszám: 23 óra +4 óra javasolt a könyvtári órákból a szellemi munka technikája témakörben a feldolgozásra

Altémák címei	
A határozók fogalma, rendszere, fajtái.
A határozós szószerkezetek.
A határozók kifejezőeszközei.
A jelzők fogalma, fajtái.
A jelzős szószerkezet.
A jelzők kifejezőeszközei.	
Tevékenységek	
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	A mondatalkotáshoz kapcsolódó nyelvhelyességi és helyesírási ismeretek biztonságos alkalmazása.
•	Az önkifejezés képessége és a kreativitás különböző műfajokban.
•	Javítás tanári irányítással és önállóan.
Ismeretek az anyanyelvről
•	Az egyszerű mondat részeinek és a tanult szószerkezeteknek a biztos elemzése, értelmezése.
•	A határozók felismerése, fogalmának, fajtáinak megnevezése, meghatározása.
•	A határozók kifejezőeszközeinek felismerése, megnevezése.
•	A jelzők felismerése, fogalmának, fajtáinak megnevezése, meghatározása.
•	A jelzős és a határozós szószerkezetek felismerésének gyakorlása.	
Ismeretek	
•	A határozók fogalma, fajtái, kifejezőeszközei, jelölése.
•	A határozós szószerkezet.
•	A jelzők fogalma, fajtái, kifejezőeszközei, jelölése.
•	A jelzős szószerkezet.
•	A határozók közül a következők:     - helyhatározó,
-	időhatározó,
-	állapothatározó,
-	társhatározó,
-	eszközhatározó,
-	módhatározó,
-	okhatározó,
-	célhatározó,
-	részes határozó,
-	állandó határozó.
•	A jelzők közül a következők:            - minőségjelző,
-	mennyiségjelző,
-	birtokos jelző,
-	értelmező jelző.	

Témakör
A könyvtári tájékozódás segédeszközei 7.
Óraszám:	3 óra
Altémák címei	
•	A könyvtári tájékozódás direkt segédeszközeiről a 6. évfolyamon (az Informatika óra keretében) tanultak felfrissítése. A könyvtári tájékozódás egyéb segédeszközei: közhasznú ismerettárak (menetrend, várostérképek telefonkönyv, szaknévsor, stb.)	
Tevékenységek	
•	Az önálló feladatvégzés, információgyűjtés és ismeretszerzés módszereinek megismerése, gyakorlása (segédkönyvek, a korosztálynak készült szótárak, lexikonok használata, ismeretlen kifejezések jelentésének önálló megkeresése egynyelvű szótárakban, a tanult anyag bővítése különböző információhordozókból).	
Ismeretek	
•	A kézikönyvtár összetételének és tájékozódásban betöltött szerepének megismerése. A kézikönyvtár jellemző könyvtípusainak használata szaktárgyi feladatok megoldásában.	
Témakör
A szellemi munka technikája 7.
Óraszám:	2 +4 óra
Altémák címei	
•	A könyvtár írott és a modern technológián alapuló dokumentumainak felhasználása különféle témák feldolgozásában. Forráshasználat, forrásjegyzék, az idézés módjai.
A témáról az 5., 6. évfolyamon tanultak felfrissítése, elmélyítése.	
Tevékenységek	
•	Adatok, ismeretek gyűjtése különböző információhordozókról tanári segítséggel, csoportosan és önállóan. A gyűjtött ismeretek elrendezése, a kitűzött célnak megfelelő felhasználása.	
Ismeretek	
•	Érvek, bizonyító erejű példák gyűjtése a könyvtárban, rendszerezésük vázlat és jegyzet készítésével.
•	Egyszerűbb témák önálló feldolgozása: problémafelvetés, forrásválasztás és –feldolgozás, beszámoló készítése szóban vagy írásban, hivatkozás a forrásra az idézés megfelelő módjával.
•	A tanulók egyéni teljesítménye érdemjeggyel értékelhető.	

Magyar nyelv 8. évfolyam

Óraterv

Témakör		
I. A tömegkommunikáció	5	
II. Az összetett mondat	17	
III. Szóalkotási módok	13	
IV. A leíró magyar nyelvtani ismeretek rendszerezése	18	
V. Szövegműfajok és azok kifejezési formája	8	
VI. Tájékozódás a magyar nyelv történetéről	4	
VII. Beépülő könyvtárórák	5+4	
Összesen:	74 óra	

A beépülő könyvtárórák résznél jelölt +4 óra a szellemi munka technikája témakörön belül a Magyar nyelv és irodalom műveltségterület feldolgozására fordítandó. (például a II. és IV. téma feldolgozására).

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
A jelenleg forgalomban lévő taneszközök közül pl.
Antalné Szabó Ágnes – Raátz Judit: Magyar nyelv és kommunikáció,
 Munkafüzet 8. évfolyam,
 Tankönyv 7-8. évfolyam.
Bánréti Zoltán: Nyelvtan és kommunikáció I-II.
Lerchné Dr. Egri Zsuzsa: Nyelvtan, Helyesírás, Fogalmazás 8. évfolyam.
 Munkafüzet, tankönyv.
Rácz Endre – Takács Etel: Kis magyar nyelvtan.
Zsolnai József: A stílus.
A magyar helyesírás szabályai (11. kiadás).
A magyar nyelv könyve (sz. A. Jászó Anna).
Helyesírási kéziszótár.
Nyelvművelő kézikönyv I-II.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
A tanuló:
•	ismerje fel a köznyelv, a tanult szaknyelv, a társalgás szókészletében meglévő eltéréseket,
•	tudjon összefoglalást készíteni felelet vagy rövid írásos beszámoló formájában,
•	legyen képes önálló véleménynyilvánításra.
Olvasás, írott szöveg megértése
A tanuló:
•	legyen birtokában irodalmi, ismeretterjesztő és publicisztikai szövegek önálló olvasása, megértése képességének,
•	alkalmazza önállóan a szövegelemzés alapvető eljárásait,
•	legyen képes különböző vélemények összevetésére, vélemény megfogalmazására.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
A tanuló:
•	írása legyen jól olvasható, esztétikus,
•	rendelkezzék eszközszintű íráskészséggel,
•	alkalmazza tudatosan a nyelvtani, helyesírási, nyelvhelyességi ismeretek és a nyelvi elemek különböző stílusértékéről tapasztaltakat a fogalmazásokban, a kreatív szövegalkotásban.
A tanulási képesség fejlesztése
A tanuló:
•	legyen képes egyszerűbb szövegek ábráinak, illusztrációinak értelmezésére,
•	legyen képes a gyűjtött ismeretek elrendezésére, a kitűzött célnak megfelelő felhasználására,
•	tudjon összefoglalást készíteni egyre nagyobb önállósággal.

Ismeretek az anyanyelvről
A tanuló:
•	legyen tisztában a leíró magyar nyelvtani rendszer felépítésével, fogalmaival a beszédhangtól a szövegig,
•	alkalmazza az erre épülő helyesírási, nyelvhelyességi szabályokat,
•	ismerje fel és nevezze meg a szóalkotás alábbi módjait:
-	szóösszetétel,
-	szóképzés,
-	mozaikszó-alkotás,
•	legyen gyakorlott a helyesírási kézikönyvek használatában.
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
A tanuló:
•	legyen képes a tetszésnyilvánítás nyelvi formáinak elsajátítására, az eltérő ízlésítéletek különbségének megértésére és elfogadására,
•	legyen képes a humor személyiség- és közösségépítő szerepének megértésére.
Könyvtár
•	Témakör Iskolai feladatai megoldásához tudjon a dokumentumokból (segítséggel) információkat szerezni, és azokról röviden beszámolni.

A tömegkommunikáció
Óraszám. 5 óra

Altémák címei	
A tömegkommunikáció és műfajai.
A helyes kommunikációs magatartás.	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Törekvés az empatikus viszony kialakítására a beszédpartnerrel.
•	Különféle beszédműfajok kommunikációs technikáinak alkalmazása és értékelése.
•	Mások véleményének meghallgatása, megértése és tömör reprodukálása többszereplős helyzetekben.
•	Tájékozódás az alapvető tömegkommunikációs műfajokban: hír, cikk, kommentár, kritika, interjú, riport.
•	A tömegkommunikáció szerepének és hatásának felismerése.
•	Képesség az önellenőrzésre a kommunikációs magatartásban.	
Ismeretek	
•	A tömegkommunikáció műfajai:      - hír,
-	cikk,
-	kommentár,
-	kritika,
-	interjú,
-	riport.
•	A reklám, a hirdetés, az apróhirdetés.	

Témakör
Az összetett mondat

Óraszám: 17 óra+2 óra javasolt a könyvtárórákból a szellemi munka technikája témakörben a feldolgozásra.

Altémák címei	
A mondat és a szöveg viszonya.
Az összetett mondat fogalma, fajtái.
A többszörösen összetett mondat.
Az alárendelő összetett mondat.
A mellérendelő összetett mondat.
Sajátos jelentés. Az összetett mondat központozása.	

Tevékenységek	
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Különféle idézeti módok alkalmazása pl.: egyenes és függő idézet,
 teljes mondat,
 kulcsszó idézésével.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Az idézés és a párbeszéd írásmódjának helyes alkalmazása.
•	Az összetett mondat ismeretére épülő helyesírási, nyelvhelyességi ismeretek alkalmazása.
A tanulási képesség fejlesztése
•	Az önálló feladatvégzés, információgyűjtés és ismeretszerzés módszereinek a megismerése, gyakorlása.
•	Összefoglalás készítése csoportosan és önállóan.
•	Jegyzetkészítés tanári irányítással.
Ismeretek az anyanyelvről
Mondatelemzési jártasság az összetett mondat feldolgozásában: a tagmondatok sorrendjének, a szintagmák szerkezetének és jelentésének felismerése, értelmezése, megnevezése.	
Ismeretek	
•	A szöveg és a mondat. Az összetett mondat. Tagmondat. Mondatelemzési sor.
•	Az alárendelő összetett mondat.
Fajtái: állítmányi,
alanyi,
tárgyi,
határozói,
jelzői alárendelés.
•	Sajátos jelentéstartalmú mellékmondatok.
•	A mellérendelő összetett mondat.
Fajtái: kapcsolatos,
ellentétes,
választó,
következtető,
magyarázó.
•	Az összetett mondat szerkezete.
•	Az alárendelő összetett mondat tagmondatainak sorrendje.
•	Az összetett mondat központozása.	

Témakör
Szóalkotási módok
Óraszám: 13 óra

Altémák címei	
A szókészlet gyarapodásának módjai.
A szóalkotási módok.	
Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Szógyűjtés és játékos szóalkotás képzéssel, összetétellel.
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Az aktív és passzív szókincs gazdagítása önálló munkával.
•	A mai köznyelvtől eltérő nyelvhasználatú szövegek megtapasztalása, megértésük gyakorlása segédeszközökkel.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	A tulajdonnevek és a belőlük képzett melléknevek nehezebb eseteinek helyesírása.
•	Az egybe- és különírás elveinek ismerete és biztos alkalmazása a tanult esetekben.
•	Hivatkozás az idézés tanult módjaival.
•	Az összetett szók helyesírása.
A tanulási képesség fejlesztése
•	A tömörítés, a lényegkiemelés gyakorlása.
Ismeretek az anyanyelvről
•	A nyelvi egységek szerkezeti, jelentéstani összefüggéseinek megfigyelése.
•	A tanult szóalkotási módok felismerés és megnevezés szintjén.
•	A szóképzés, a szóösszetétel és a jelentés összefüggésének elemzése.
•	A szóösszetétel, az alapszó, a képzett szó, a szókapcsolatok megkülönböztetése.
•	Szóalaktani elemzések gyakorlása.
•	A szavak jelentésére vonatkozó kreatív gyakorlatok, a szónál kisebb és nagyobb nyelvi egységek jelentésének megismerése.	
Ismeretek	
•	A gyakoribb szóalkotási módok:
-	az összetétel,
-	a szóképzés,
-	a mozaikszó-alkotás.
•	A szó, a szóelem. A szóalaktani elemzés.
•	A szóösszetétel:    - előtag,
-	utótag.
•	Az alá- és mellérendelő szavak.
•	A mozaikszó és helyesírása.
•	A tulajdonnevek helyesírási ismereteinek bővítése.
•	Forrásjegyzék, idézet, hivatkozás.	

Témakör
A leíró magyar nyelvtani ismeretek rendszerezése
Óraszám: 18 óra+2 óra javasolt a könyvtárórákból a szellemi munka technikája témakörben a feldolgozásra.

Altémák címei	
A leíró magyar nyelvtani rendszer felépítése, elemei.
A beszédhang és a betű, a szó, a szószerkezet, a mondat, a szöveg.
A szófajok rendszere.
Szóalaktani ismeretek.
Az 5. évfolyamtól tanult helyesírási és nyelvhelyességi ismeretek.
A helyesírási alapelvek.	
Tevékenységek	
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	A nyelvtani, helyesírási, nyelvhelyességi ismeretek tudatos alkalmazása.
A tanulási képesség fejlesztése
•	Az összefoglalás sajátosságainak ismeretére építve összefoglalás készítése megadott szempontok alapján csoportosan és önállóan.
•	Adatok, ismeretek gyűjtése különböző információhordozókról tanári segítséggel, csoportosan és önállóan.
•	A gyűjtött ismeretek elrendezése a kitűzött célnak megfelelő felhasználása.
Ismeretek az anyanyelvről
•	Az 5-8. évfolyam ismeretei az anyanyelvről.
•	A nyelvi egységek szerkezeti, jelentéstani összefüggéseinek megfigyelése.
•	A helyesírási rendszer grammatikai meghatározottságának a felismerése, az ismeretek bővítése.
•	Az anyanyelvi és az idegen nyelvi ismeretek összevetésének a képessége, az egyes jelenségek egyre pontosabb megnevezése.	
Ismeretek	
•	Az 5., 6., 7. évfolyam adott témakörei tartalmazzák.	

Témakör
Szövegműfajok és azok kifejezési formája
Óraszám: 8 óra

Altémák címei	
A mindennapi élet alapvető hivatalos iratai.
A véleménynyilvánítás néhány szóbeli és írásbeli módja.

Tevékenységek	
Beszédkészség, szóbeli szövegek alkotása és megértése
•	Különféle dramatikus formák kipróbálása.
Olvasás, írott szöveg megértése
•	Különböző szövegek néma és hangos olvasása, ismert tartalmú szövegek biztonságos, értelmező felolvasása.
•	Az aktív és a passzív szókincs gazdagítása önálló munkával.
Írásbeli szövegek alkotása, íráskép, helyesírás
•	Szövegalkotási képesség különböző szövegtípusokban és műfajokban.
Ismeretek az anyanyelvről
•	Alapvető tájékozottság az irodalmi stílusjelenségek körében.
Az ítélőképesség, az erkölcsi, esztétikai és történeti érzék fejlesztése
•	A tetszésnyilvánítás árnyaltabb nyelvi formáinak elsajátítása, az eltérő ízlésítéletek különbségének megértése és elfogadása.
•	Az életkorfüggő szemlélet megfigyelése irodalmi és mindennapi szövegműfajok kapcsán.	
Ismeretek	
•	A nyugta, a kérdőív, a kérvény, az önéletrajz.
•	Az ismertetés, a könyvajánlás, a kritika, az olvasónapló.	
Témakör
Tájékozódás a magyar nyelv történetéről
Óraszám: 4 óra

Altémák címei	
Nyelvváltozatok és nyelvi normák.
Nyelvünk eredete, típusa.	
Tevékenységek	
Ismeretek az anyanyelvről
•	Tájékozottság a magyar nyelv életére vonatkozó alapvető nyelvtörténeti tényekről.
•	Tájékozottság a magyar nyelv jellemző sajátosságairól.
•	Példák megfigyelése régebbi korok szövegei alapján, a nyelvi állandóság és változások, illetve a más állapottal való összevetés során (a szókincsben és a tanult nyelvtani jelenségek szintjén).	
Ismeretek	
•	Nyelvrokonaink.
•	Legfőbb nyelvtörténeti korszakaink.	
Témakör
A szellemi munka technikája 8.
Óraszám:	5+4 óra
Altémák címei	
Az önálló könyvtári ismeretszerzés lépései: tájékozódás a segédkönyvtárban, keresés a különféle katalógusokban, majd a szabadpolcos állományban.
A jegyzetelés, a cédulázás, vázlatkészítés módszerei.
A cédulák rendezése, tanácsok beszámolók, írásbeli dolgozatok készítéséhez.
A hivatkozások és idézetek felhasználásának etikai, formai követelményei. Forrásjegyzék készítésének módszerei.
Az eddigi ismeretek összefoglalása, összegzése.	
Tevékenységek	
Elemi gyakorlottság az információ felhasználásában, a források megjelölésében. Önálló vázlatkészítés rövidebb szövegek alapján. Jegyzetkészítés tanári irányítással. A tömörítés, lényegkiemelés gyakorlása.	
Ismeretek	
A könyvtár dokumentumainak vagy az internetnek a felhasználásával egyszerű informatikai téma feldolgozása, pontos megfogalmazása, problémafelvetés, forrásválasztás és -feldolgozás segítséggel, beszámoló készítése, hivatkozás forrásra, forrásjegyzék készítése. A tanulók munkája egyénileg értékelhető.	

TÖRTÉNELEM 5-8. évfolyam
A tanterv a NAT Ember és társadalom műveltségterület  5-8. évfolyamok követelményét dolgozza fel. 7. évfolyamon a tárgy részeként de külön megtervezve található az etika témaköre heti 1 órában.

A tantárgy óraszáma: 278
Ennek felosztása:

Évfolyam	5.	6.	7.	8.	Összesen	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
Történelem	1	37	1,5	56	2	74	2	74	241	
Etika					1	37			37	

Alapelvek, célok: (NAT 3)
Az Ember és társadalom műveltségi terület középpontjában az ember világa áll. Három aspektusa a történelem, az emberismeret és a társadalomismeret (jelenismeret). A történelem a társadalom közös emlékezete. Tanításának célja a történelmi műveltség elsajátítása, amely a közös kommunikációs alapot és ezáltal a kölcsönös megértés lehetőségét biztosítja a szűkebb és tágabb közösség (a lakóhelytől a nemzeten át az emberiségig) számára. Mindez nélkülözhetetlen a közösséghez tartozás tudatának, különösen a nemzeti és európai identitástudatnak az elmélyítéséhez. A történelmi folyamatok megértése alapozza meg a történelmi tudat kialakulását, vagyis annak konkrét belátását egyrészt, hogy a jelen – egyéni életünket is beleértve – nagymértékben a múlt eseményeinek eredménye, másrészt, hogy mai életünk hatást fog gyakorolni a jövő nemzedékek sorsára is. Ezért fontos, hogy a történelmi múlttal való találkozás és a történelemből fakadó tanulságok feldolgozása a tanulók számára személyes élmény legyen.
Az emberismeret az etika, az antropológia és a pszichológia alapfogalmainak, értelmezési kereteinek bemutatásával járul önismeretünk elmélyítéséhez. Betekintést nyújt az embert másokhoz és önmagához, a társadalomhoz és a természethez fűző szellemi kapcsolatok világába. Segít tudatosítani az ember sorsától elválaszthatatlan értékdilemmákat, megismertet az erkölcsi vitákban használatos érvelésmódokkal, fejleszti az önálló tájékozódáshoz, felelős döntéshez, a mások álláspontjának megértéséhez szükséges attitűdöket és képességeket.
A társadalomismeret ahhoz segít hozzá, hogy tájékozódni tudjunk saját korunk társadalmi, gazdasági és politikai jelenségei között. Az ismeretek nyújtásán túl ez mindenekelőtt a társadalmi problémák iránti érzékenység növelését, valamint a konfliktusok elemzéséhez szükséges képességek fejlesztését igényli. Látóköre kiterjed a lakóhely, az ország, Európa és az egyesülő világ problémáira, és ezáltal készít fel a demokratikus közéletben való tudatos részvételre.
A társadalmi tapasztalatok és ismeretek megszerzésében az alsóbb évfolyamokon a játékoknak, a konkrét szituációknak, az életszerű helyzeteknek van kitüntetett szerepük. A felsőbb évfolyamokon fokozatosan előtérbe kerül az önálló tanulás, a politikai – társadalmi - gazdasági mozgások és változások figyelemmel kísérése, az egyéni vélemények megfogalmazása, a vita, a demokratikus polgári lét magatartásformáinak kialakítása.
A fejlesztés kiemelt területei: a személyiség és az emberi jogok tiszteletére nevelés, a nemzeti identitás, a történelmi és állampolgári tudat erősítése, a szociális érzékenység, az életkornak megfelelő társadalmi problémák iránti nyitottság, a környezetért érzett felelősség, más kultúrák megismerése és elfogadása, a humánus, értékeket védő magatartás fejlesztése, a demokratikus intézményrendszer használatához szükséges ismeretek és képességek kialakítása.
A történelem tanterv alapelvei:
•	Történettanításon alapuló történelemtanítás
•	Önálló tanulói tevékenység, a készségek és képességek fejlesztése.
•	A komplexitás, mely a történelem és állampolgári ismeretek egységét a társadalomtudományok (régészet, összehasonlító nyelvtudomány, néprajz, szociológia, közgazdaságtan, filozófia) iskolai reprezentálását és a történettudomány komplexitását (politika-, társadalom-, gazdasági és kultúrtörténet mellett/helyett a művelődés-, a vallás-, a mentalitás-, a tudománytörténet előtérbe állítását) jelenti.
•	A kronológiai elv mellett a tematikus tananyag-elrendezés is érvényesül.
•	"Mába nyúló", azaz napjainkig tartó történelem egyes korszakain belül a nemzeti történelem aránya meghatározó.
•	A világtörténelmi látásmód biztosítása.
•	Az évfolyamonkénti tiszta korok tanításának a biztosítása. Az életmód- és mentalitástörténet egyes elemei, a történelmi személyiségek bemutatásának nevelő ereje.
•	A helyi szűkebb közösséghez, a lakóhelyhez, a család történetéhez való kapcsolódása a "nagy" történelemnek.

Célok és feladatok
10.	Az általános iskolai történelem tantárgy legfontosabb célja, hogy az emberiség és hazánk múltjának élethű – történettanításon alapuló – megjelenítésével járuljon hozzá a tanulók fejlettségi szintjének megfelelően válogatott, alapvető történelmi ismeretek elsajátításához, alkalmazásához és történelemszemlélet megalapozásához.
11.	A tanulók fejlettségi sajátosságainak megfelelően értelmi és érzelmi neveléssel olyan állampolgárok formálásához kell hozzájárulnia, akik felnőve tudnak és akarnak a hazáért munkálkodni, művelt emberek, akik a kor színvonalán képesek önállóan felhasználni és továbbfejleszteni a társadalom nyújtotta anyagi, kulturális és politikai lehetőségeket.
12.	A tantárgy feladata elsősorban a történelmi szemlélet fejlesztése. A tantárgy célja ebből következően az, hogy megértesse a folyamatosság és a változás-változtatás történelmi szerepét, és ezen keresztül mutassa meg, hogy minden nemzedéknek megvan a maga felelőssége a történelem alakításában.
13.	A tananyag feldolgozása alapján a tanulók értelmi és érzelmi azonosuláson nyugvó önálló véleményét formáljuk.
14.	A formálódó tanulói erkölcsiséget az a belső szükséglet hassa át, hogy az egyén átvegye, továbbfejlessze és továbbadja az eddig felhalmozott gazdasági, társadalmi és kulturális értékeket, az előrevivő tapasztalatokat.
15.	A tantárgy rendszerezze és integrálja a különböző iskolai és iskolán kívüli forrásokból származó ismeretanyagot, s ennek alapján nyújtson összegzett ismereteket.
16.	Tudatosan formálni kell a különböző forrásokból származó információk megszerzésének, feldolgozásának és alkalmazásának jártasságait, késségeit és képességeit, az önálló ismeretszerzés igényét.
17.	A problémamegoldás folyamatában alakulnak ki a jártasságok, készségek, képességek, ezért a tantárgy rendkívül fontos feladata a tanulók önálló gondolkodási képességének fejlesztése.
18.	Fejleszteni kell a történelmi időben és térben való tájékozódó képességet.

Kiemelt közös követelmények:
A korszerű műveltség néhány követelménye áthatja az iskolai oktatás szinte valamennyi elemét. Ezek a következők:
Énkép, önismeret
A személyiség fejlődését azzal segíthetjük elő, ha önmagunk megismerésére motiváló tanulási környezetet szervezünk a tanulók számára. Énképük és önismeretük gazdagodásához ezért olyan tanulási környezetet célszerű biztosítanunk, amely fokozza az őket körülvevő személyek és dolgok egyre tágabb körei iránti érzékenységet, illetve kialakítja bennük az alapvető erkölcsi, etikai normák iránti fogékonyságot. A Nemzeti alaptantervben megnevezett nevelési értékek abban az esetben épülnek be a fejlődő személyiségbe, ha a tanulási tartalmak elsajátítása során a tanulók maguk is aktív részeseivé válnak ezen értékek megnevezésének és azonosításának. Ahhoz, hogy tanulóink képesek legyenek énképükbe integrálni az újabb és újabb ismereteket, folyamatosan gondoskodniuk kell arról is, hogy egyre kompetensebbnek érezzék magukat saját nevelésük, személyes biztonságuk, sorsuk és életpályájuk alakításában. Ennek érdekében a Nemzeti alaptanterv műveltségi területein a nevelés és oktatás pedagógiai szervezését a tanuló ember szempontjából közelítsük meg, és törekedjünk a tanulók ön- és világszemléletének folyamatos formálására.
Hon- és népismeret
Elengedhetetlen, hogy a tanulók megismerjék népünk kulturális örökségének jellemző sajátosságait, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit. Mélyedjenek el a kiemelkedő magyar történelmi személyiségek, tudósok, feltalálók, művészek, írók, költők sportolók tevékenységének, munkásságának tanulmányozásában. Ismerjék meg a haza földrajzát, irodalmát, történelmét mindennapi életét. Sajátítsák el azokat az ismereteket, gyakorolják azokat az egyéni és közösségi tevékenységeket, amelyek az otthon, a lakóhely, a szülőföld, a haza és népei megismeréséhez, megbecsüléséhez, az ezekkel való azonosuláshoz vezetnek. Ismerjék meg a városi és a falusi élet hagyományait, jellegzetességeit.
Segítsük elő a harmonikus kapcsolat kialakítását a természeti és társadalmi környezettel. Alapozzuk meg tanulóinkban a nemzettudatot, mélyítsük el a nemzeti önismeret, a hazaszeretet és ettől elválaszthatatlan módon a hazánkban és szomszédságunkban élő más népek, népcsoportok értékeinek és eredményeinek megbecsülését. Ösztönözzük a fiatalokat a szűkebb és tágabb környezet történelmi, kulturális és vallási emlékeinek, hagyományainak feltárására, ápolására. Készítsük őket elő az ezekért végzett egyéni és közösségi tevékenységre.
Európai azonosságtudat – egyetemes kultúra
Európa a magyarság tágabb hazája. A tanulók szerezzenek ismereteket az Európai Unió kialakulásának történetéről, alkotmányáról, intézményrendszeréről, az uniós politika szempontrendszeréről. Diákként és felnőttként tudjanak élni a megnövekedett lehetőségekkel. Magyarságtudatukat megőrizve váljanak európai polgárokká.
Tanulóink már az Európai Unió polgáraiként fogják felnőtt életüket leélni, ezért arra kell törekednünk, hogy iskolás évei alatt olyan ismeretekkel, személyes tapasztalatokkal gazdagodjanak, amelyek birtokában meg tudják találni helyüket az európai nyitott társadalmakban. Nem kevésbé fontos az sem, hogy európai identitásuk megerősödésével legyenek nyitottak és elfogadóak az Európán kívüli kultúrák iránt is.
A tanulók ismerjék az egyetemes emberi civilizáció legjellemzőbb, legnagyobb hatású eredményeit. Váljanak nyitottá, megértővé a különböző szokások, életmódok, kultúrák, vallások; a másság iránt. Szerezzenek információkat az emberiség közös, globális problémáiról, az ezek kezelése érdekében kialakuló nemzetközi együttműködésről. Növekedjék érzékenységük a problémák lényege, okai, az összefüggések és a megoldási lehetőségek keresése, feltárása iránt. Az iskolák és a tanulók törekedjenek arra, hogy közvetlenül is részt vállaljanak a nemzetközi kapcsolatok ápolásában.

Környezeti nevelés
A környezeti nevelés átfogó célja elősegíteni a tanulók környezettudatos magatartásának, életvitelének kialakulását annak érdekében, hogy a felnövekvő nemzedék képes legyen a környezeti válság elmélyülésének megakadályozására, elősegítve az élő természet fennmaradását és a társadalmak fenntartható fejlődését.
A fenntarthatóság pedagógiai gyakorlata feltételezi az egész életen át tartó tanulást, amelynek segítségével olyan tájékozott és tevékeny állampolgárok nevelődnek, akik kreatív, problémamegoldó gondolkodásmóddal rendelkeznek, eligazodnak a természet és a környezet, a társadalom, a jog és a gazdaság terén, és felelős elkötelezettséget vállalnak egyéni vagy közös tetteikben.
Mindez úgy valósítható meg, ha különös figyelmet fordítunk a tanulók természettudományos gondolkodásmódjának fejlesztésére. Ha a tanulók érzékennyé válnak környezetük állapota iránt, képesek lesznek a környezet sajátosságainak, minőségi változásainak megismerésére és elemi szintű értékelésére, a környezet természeti és ember alkotta értékeinek felismerésére és megőrzésére, a környezettel kapcsolatos állampolgári kötelességeik vállalására és jogaik gyakorlására. A környezet ismeretén és a személyes felelősségen alapuló környezetkímélő magatartás egyéni és közösségi szinten egyaránt a tanulók életvitelét meghatározó erkölcsi alapelv.
A környezeti nevelés során a tanulók ismerjék meg azokat a jelenlegi folyamatokat, amelyek következményeként bolygónkon környezeti válságjelenségek mutatkoznak. konkrét hazai példákon ismerjék fel a társadalmi-gazdasági modernizáció pozitív és negatív egyénre gyakorolt hatásait a környezeti következmények tükrében.
A tanulók kapcsolódjanak be közvetlen környezetük értékeinek megőrzésébe, gyarapításába. Életmódjukban a természet tisztelete, a felelősség, a környezeti károk megelőzésére való törekvés váljék meghatározóvá. Magatartásukban alakuljon ki és erősödjön meg a személyes biztonságra való törekvés. Szerezzenek személyes tapasztalatokat az együttműködés, a környezeti konfliktusok közös kezelése és megoldása terén.
Információs és kommunikációs kultúra
Az információs és kommunikációs kultúra a megismerést, az eligazodást a tanulást, a tudást, az emberi kapcsolatokat, az együttműködést, a társadalmi érintkezést szolgáló információk megtalálása, felfogása, megértése, szelektálása, elemzése, értékelése, felhasználása, közvetítése, alkotása.
Kiemelt feladat a megismerési képességek fejlesztése, különös tekintettel a megfigyelési, kódolási, értelmezési, indoklási, bizonyítási képességekre, amelyek az információs és kommunikációs kultúra szerves részét képezik. Kommunikációs kultúránk szerves része az anyanyelv tudatos és igényes használata, valamint az idegen nyelvű, illetve a különböző kultúrák közötti információcsere.
A közoktatás egész időszakában minden műveltségi területen nagy gondot kell fordítani a kritikai és kreatív olvasás képességének fejlesztésére, beleértve mind a valós, mind a virtuális csatornákon keresztül felfogott jelek befogadását, értelmezését és megválaszolását. Az iskolának az elektronikus média hatásmechanizmusainak megértésére, általában a különböző médiumokban való eligazodásra, az igényelt információ megtalálására, szelektív használatára kell nevelnie, figyelembe véve az információt befogadó egyén személyisége, lelki egészsége védelmének elősegítését. Olyan fiatalokat kell kibocsátania, akik sikeres tanulási stratégiákkal használják ki az információs világháló lehetőségeit és eszközeit az élethosszig tartó tanulás során.
Az információs és kommunikációs kultúra részben az egyén szocializációjának, a társadalmi érintkezésnek, az egyéni és közösségi érdek érvényesítésének, egymás megértésének, elfogadásának, megbecsülésének döntő tényezője.
Tanulás
A tanulás a pszichikum módosulása külső tényezők hatására, tehát nem csupán ismeretelsajátítás és a figyelem, az emlékezet működtetése. Tág értelmezése magában foglalja valamennyi értelmi képesség és az egész személyiség fejlődését, fejlesztését. Ez az iskola alapfeladata.
A tanulás számos összetevője tanítható. Minden nevelő teendője, hogy felkeltse az érdeklődést a különböző szaktárgyi témák iránt, útbaigazítást adjon annak szerkezetével, hozzáférésével, elsajátításával kapcsolatban valamint tanítsa a gyermekeket tanulni. A tanulók tegyenek szert fokozatos önállóságra a tanulás tervezésében. Vegyen részt a kedvező körülmények (külső feltételek) kialakításában. Élményeik és tapasztalataik alapján ismerjék meg és tudatosítsák a saját pszichikus feltételeiket. Az eredményes tanulás módszereinek, technikáinak az elsajátíttatása, gyakoroltatása főleg a következőket foglalja magában: az előzetes tudás és tapasztalatok mozgósítása; az egyénre szabott tanulási módszerek, eljárások kiépítése; a csoportos tanulás módszerei, a kooperatív csoportmunka; az emlékezet erősítése, a célszerű rögzítési módszerek kialakítása; a gondolkodási kultúra művelése; az önművelés igényének és szokásának kibontakoztatása; az élethosszig tartó tanulás eszközeinek megismerése, módszereinek elsajátítása; az alapkészségek kialakítása (az értő olvasás, az íráskészség, a számfogalom fejlesztése).
A tanulás fontos színtere és eszköze az iskola könyvtára és informatikai bázisa. A hagyományos tantermi oktatást az iskola keretein belül is kiegészítik az egyéni tanulás lehetősségei, amelyhez sokféle információforrás elérésére van szükség. A könyvtár használata minden ismeretterületen nélkülözhetetlen. A könyvtári ismeretszerzés technikáját, módszereit – mind a nyomtatott dokumentumok, mind az elektronikus dokumentumok használatával – az önálló ismeretszerzés érdekében a tanulóknak el kell sajátítaniuk. Ismerjék a könyvtárban való keresés módját, a keresést támogató eszközöket, a főbb dokumentumfajtákat, valamint azok tanulásban betöltött szerepét, információs értékét. Sajátítsák el az adatgyűjtés, témafeldolgozás, forrásfelhasználás technológiáját, az interneten való keresés stratégiáját, és alakuljon ki bennük a rendszeres tudás megszerzésének, átadásának képessége. Váljanak rendszeres könyvtárhasználóvá, tanulják meg az iskolai könyvtár, az Országos Dokumentum-ellátási Rendszer, az elektronikus könyvtárak és a teljes könyvtári rendszer szolgáltatásainak igénybe-vételét, a könyvtári adatbázisok használatát. Ennek érdekében ismerjék az országos szakkönyvtárat is.
A tanulási folyamatot jelentősen átalakítja az informatikai eszközök és az elektronikus oktatási segédanyagok használata. Ez új lehetőséget teremt az ismeretátadásban, a kísérleteken alapuló tanulásban, valamint a csoportos tanulás módszereinek kialakításában.
A pedagógusnak fontos feladata, hogy megismerje a tanulók sajátos tanulási módjait, stratégiáit, stílusát, szokásait. Vegye figyelembe a megismerés életkori és egyéni jellemzőit, ezekre alapozza a tanulás fejlesztését. Gondosan kutassa fel és válassza meg a fejlesztés tárgyi- cselekvéses, szemléletes- képi és elvont – verbális útjait, és ruházza fel azokat életszerű tartalommal. Törekedjen a gondolkodási képességek, elsősorban a rendszerezés, a valós vagy szimulált kísérleteken alapuló tapasztalás és kombináció, a következtetés és a problémamegoldás fejlesztésére, különös tekintettel az analízis, szintézis, összehasonlítás, általánosítás és konkretizálás erősítésére, a mindennapokban történő felhasználására. Olyan tudást kell kialakítani, amelyet új helyzetben lehet alkalmazni. Előtérbe kerül az új ötletek kialakítása, azaz a kreatív gondolkodás fejlesztése. Ezzel párhuzamosan érdemes nagy hangsúlyt helyezni a tanulói döntéshozatalra, az alternatívák végiggondolására, a variációk sokoldalú alkalmazására, a kockázatvállalás, az értékelés, az érvelés és a legjobb lehetőségek kiválasztásának területeire. Fontos feladat a kritikai gondolkodás megerősítése, a konfliktusok kezelése, az életminőség javítása, az életvitel arányainak megtartása, az értelmi, érzelmi egyensúly megteremtése, a teljesebb élet megszervezése.
Tanulási stratégiák és tanulási módszerek kialakítása:
•	Tudjon ismereteket meríteni saját emberi-társadalmi környezetéből, történetekből, képekből, a tömegkommunikációs eszközökből és más ismerethordozókból.
•	Tudjon ismereteket meríteni egyszerű statisztikai táblázatokból, grafikonokból, diagramokból, törvényekből, egyéb forrásokból.
•	Dolgozza fel a különböző forrásokból származó információit nevelői irányítással.
•	Legyen képes társadalmi tapasztalataiból, valamint a különböző szöveges és képi információkból származó ismereteit önállóan értelmezni, és belőlük következtetéseket levonni.
•	Nevelői irányítással tudja megmagyarázni a különböző társadalmi-történelmi események, jelenségek okait és következményeit.
•	Legyen képes adott témához információkat gyűjteni az iskolai vagy más könyvtárakban.
•	Ismerje és tudja használni a legfontosabb kézikönyveket, lexikonokat, atlaszokat.
Testi és lelki egészség
Az iskolára nagy feladat és felelősség hárul a felnövekvő nemzedékek egészséges életmódra nevelésében. Minden tevékenységével szolgálnia kell a tanulók egészséges testi, lelki és szociális fejlődését. Személyi és tárgyi környezetével az iskola segítse azoknak a pozitív beállítódásoknak, magatartásoknak és szokásoknak a kialakulását, amelyek a gyerekek, a fiatalok egészségi állapotát javítják.
Az egészséges életmódra nevelés nemcsak a betegségek megelőzésének módjára tanít, hanem az egészséges állapot örömteli megélésére és a harmonikus élet értékként való tiszteletére is nevel. A pedagógusok készítsék fel a gyerekeket, a fiatalokat arra, hogy önálló, felnőtt életükben legyenek képesek életmódjukra vonatkozóan helyes döntéseket hozni, egészséges életvitelt kialakítani, konfliktusokat megoldani. Fejlesszék a beteg, sérült és fogyatékos embertársak iránti elfogadó és segítőkész magatartást. Ismertessék meg a környezet – elsősorban a háztartás, az iskola és a közlekedés, veszélyes anyagok – leggyakoribb, egészséget, testi épséget veszélyeztető tényezőit.
 Készüljenek fel a veszélyhelyzetek egyéni és közösségi szintű megelőzésére, kezelésére. Az iskola feladata az is, hogy felkészítsen az önálló gyalogos közlekedésre, a tömegközlekedési eszközök használatára, az utas-balesetek elkerülésének módjaira. Figyelmet kell fordítani, továbbá a veszélyes anyagok, illetve készítmények helyes kezelésére, legfontosabb szabályaira (felismerésére, tárolására).
Nyújtsanak támogatást a gyerekeknek – különösen a serdülőknek – a káros függőségekhez vezető szokások (pl. dohányzás, alkohol- és drogfogyasztás, rossz táplálkozás) kialakulásának megelőzésében. Segítsék a krízishelyzetbe jutottakat. Az iskola megkerülhetetlen feladata, hogy foglalkozzon a szexuális kultúra és magatartás kérdéseivel, és figyelmet fordítson a családi életre, a felelős, örömteli párkapcsolatokra történő felkészítésre. Az egészséges, harmonikus életvitelt megalapozó szokások a tanulók cselekvő, tevékeny részvételével alakíthatók ki. Fontos, hogy az iskolai környezet is biztosítsa az egészséges testi, lelki, szociális fejlődést. Ebben a pedagógusok életvitelének is jelentős szerepe van.
Felkészülés a felnőtt lét szerepeire
A felnőtt lét szerepeire való felkészülés egyik fontos eleme a pályaorientáció. Általános célja, hogy segítse a tanulók további iskola- és pályaválasztását. Összetevői: az egyéni adottságok, képességek megismerésén alapuló önismeret fejlesztése; a legfontosabb pályák, foglalkozási ágak tartalmának, követelményeinek és a hozzájuk vezető utaknak, lehetőségeknek, alternatíváknak tevékenységek és tapasztalatok útján történő megismerése; a lehetőségek és a valóság, a vágyak és a realitások összehangolása. Tudatosítanunk kell a tanulókban, hogy életpályájuk során többször pályamódosításra kényszerülhetnek.
Az iskolának – a tanulók életkorához és a lehetőségekhez képest – átfogó képet kell nyújtania a munka világáról. Ennek érdekében olyan feltételek, tevékenységek biztosítására van szükség, amelyek elősegíthetik, hogy a tanulók kipróbálhassák képességeiket, elmélyedhessenek az érdeklődéseiknek megfelelő területeken, ezzel is fejlesztve ön- és pályaismereteiket.
A pályaorientáció csak hosszabb folyamat során és csak akkor lehet eredményes, ha a különböző tantárgyak, órán és iskolán kívüli területek, tevékenységek összehangolásán alapul. A pályaorientáció területén található kulcskompetenciák közül kiemelt figyelmet igényel a rugalmasság, az együttműködés és a bizonytalanság kezelésének a képessége egyéni és társadalmi szinten egyaránt.
A tanulók hatékony társadalmi beilleszkedéséhez, az együttéléshez és a részvételhez elengedhetetlenül szükséges a szociális és társadalmi kompetenciák tudatos, pedagógiailag megtervezett fejlesztése. Olyan szociális motívumrendszer kialakításáról és erősítéséről van szó, amely gazdasági és társadalmi előnyöket egyaránt hordoz magában. A szociális kompetenciák fejlesztésében kiemelt feladat a segítéssel, együttműködéssel, vezetéssel és versengéssel kapcsolatos területek erősítése. Ezzel párhuzamosan szükséges a társadalmi-állampolgári kompetenciák körét is meghatározni, nevezetesen a jogaikat érvényesítő, a közéletben részt vevő és közreműködő tanulók képzéséről van szó. A szociális és társadalmi kompetenciák fejlesztésének fontos részét képezik a gazdasággal, az öntudatos fogyasztói magatartással, a versenyképesség erősítésével kapcsolatos területek, mint például a vállalkozási, a gazdálkodási és a munkaképesség, szoros összefüggésben az ún. cselekvési kompetenciák fejlesztésével.
Fejlesztési követelmények (NAT 3)
A Történelem és állampolgári ismertek tantárgy fontos szerepet játszik az ismertszerzés és feldolgozási képességek kialakításában, fejlesztésében. Szükséges, hogy a tanulók ismereteket szerezzenek saját emberi társadalmi környezetükből, történetekből, képekből, a tömegkommunikációs eszközökből, egyszerű statisztikai adatokból, grafikonokból, diagramokból, tárgyi és szöveges forrásokból és más ismerethordozókból. Fontos, hogy ezeket az ismereteket egyre önállóbban és egyre kritikusabban értelmezzék, s belőle következtetéseket tudjanak levonni.
A tananyag-feldolgozás folyamatában a diákok sajátítsák el a sokoldalú információgyűjtés- és felhasználás képességét, a legfontosabb kézikönyvek, atlaszok, lexikonok használatát. Legyenek képesek a legfontosabb történelmi fogalmak és kifejezések készségszintű alkalmazására.
A különböző információk feldolgozása során legyenek képesek különbséget tenni tények és vélemények között, tanulják meg az információt kritikusan szemlélni, a történelmi-társadalmi jelenségek összefüggéseit megkeresni e jelenségeket összehasonlítani.
Konkrét ismeretekhez kapcsolódóan ismerjék fel a folyamatosság és a változások szerepét a történelmi folyamatokban, tudatosítsák, hogy a folyamatosságnak, az értékek megőrzésének nagy szerepe van a társadalom éltében. A tananyag feldolgozása során ismerjék meg azokat az alapvető elemzési, értelmezési szempontokat, módszereket, amelyek segítségével képesek lesznek kialakítani véleményüket személyekről, helyzetekről, eseményekről, intézményekről. Ennek alapján véleményüket egyre árnyaltabban tudják megindokolni.
A történelemtanításnak-tanulásnak a tanulók szóbeli és írásos kifejezőképességének fejlesztésében is jelentős szerepe van. A tanulók szerezzenek gyakorlatot események elbeszélésében, különféle szövegek reprodukálásában. Tanuljanak meg írásban válaszolni szóbeli és írásbeli kérdésekre, vázlatot, felelettervet írni, jegyzetelni. Legyenek képesek rövid beszámolót, kiselőadást tartani egy-egy témáról különböző információk alapján. Sajátítsák el a kulturált vita technikáit és szabályait. Véleményüket lényegre törően és érvekkel alátámasztva fejtsék ki. Ugyanakkor legyenek képesek a másik fél véleményét is pontosan megérteni, és figyelembe venni felszólalásaikban.
A történelmi események időben és térben játszódnak, hatékony történelmi tudat nem alakulhat ki időbeli és térbeli tájékozódási képesség nélkül. Ennek gyakorlására ezért mind a négy évben folyamatosan szükség van. Az évszámok segítségével történő tájékozódó képesség fejlesztése mellett a tanulóknak el kell sajátítaniuk az idő tagolásának módszerét. A tanulóknak az eseményeket térben is el kell tudni helyezniük. Gyakorlatot kell szerezniük a különböző méretarányú térképek olvasásában és annak megítélésében, hogy a földrajzi környezet hogyan hat egy-egy ország, térség fejlődésére.
Kiemelt fejlesztési követelmények:
•	Legyen képes olvasni a tankönyv szövegét, címet fogalmazni a tankönyvi anyag részeihez.
•	Legyen képes részegységeire tagolni a tankönyvi szöveget, kiemelni annak lényegét.
•	Tudjon a tankönyv szövegéhez kérdéseket megfogalmazni.
•	Tudjon szóban és írásban egyaránt a feltett kérdésre 5-6 mondattal válaszolni.
•	Legyen képes történelmi eseményekről 8-10 mondatos beszámolót készíteni.
•	Fogalmazza meg saját véleményét társadalmi, történelmi jelenségekről és személyekről.
•	Ismerje meg, és adjon számot néhány kiemelkedő, történelemformáló személyiség életrajzáról.
•	Legyen tudatában annak, hogy az egyes emberek vagy közösségek számára előnyös események mások részére hátrányosak lehetnek.
•	Értse, hogy van, amit érdemes megőrizni és van, amin változtatni szükséges.
•	Legyen gyakorlott a történelmi irodalom olvasásában; tudjon a tankönyv szövegéből tényeket, ismereteket kiemelni.
•	Legyen képes egy-egy téma hosszabb szóbeli és írásbeli megfogalmazására – előkészítve ezzel a történelmi folyamatok értelmezését.
•	Építse be ismereteibe a más tárgyak – elsősorban a földrajz, magyar nyelv és irodalom, rajz, ének-zene – keretében szerzett ismereteket.
•	Ismerje a térkép, térképjelek fogalmait.
•	Legyen képes önálló forráselemzés elvégzésére.
•	Legyen képes a vita során érveket, ellenérveket megfogalmazni; mások véleményét türelmesen meghallgatni.
•	Gyakorolja az értékelés, az önértékelés formáit szóban és írásban.
Értékelés:
5-6. évfolyam:
•	Folyamatos szóbeli ellenőrzés,
•	A kronológiai és topográfiai ismeretek folyamatos ellenőrzése,
•	A beszámolók és kiselőadások értékelése,
•	Témazárók íratása,
•	Diagnosztikus mérés a 6. évfolyam év eleji ismétlését követően,
•	Szummatív mérés az év végi összefoglalást követően a kronológiai, topográfiai, alapfogalmak és összefüggések témákból.
7-8. évfolyam:
•	Folyamatos szóbeli ellenőrzés,
•	A kronológiai és topográfiai ismeretek folyamatos ellenőrzése,
•	A beszámolók, kiselőadások értékelése,
•	Riport értékelése,
•	Témazárók íratása,
•	Diagnosztikus mérés a 7. és 8. évfolyam elején az év eleji ismétlést követően,
•	Szummatív mérés az év végi összefoglalást követően kronológiai, topográfiai, alapfogalmak és összefüggések témákból.
Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei:
•	Jól legyen strukturálva, emelje ki a lényeget,
•	Legyenek benne színes képek,
•	Legyenek benne térképek, térképvázlatok,
•	Az egyes leckék végén legyenek összefoglaló kérdések,
•	A tankönyveken kívül más, hozzákapcsolódó taneszközök is segítsék a tananyag feldolgozását: munkafüzet, feladatlap,
•	Érvényesüljön a taneszközök felmenő rendszere,
•	Mennyire ismert szakemberek írták a tankönyvet, kik lektorálták?
•	Hol és milyen eredménnyel tanítanak a taneszközökből?
•	Készült-e a taneszközök használatához tanári kézikönyv?
•	Milyen kiegészítő anyagok találhatók a taneszközök használatához?
•	Mennyire tartós a tankönyv? (tananyag és kötészeti szempontból).
•	Milyen a tankönyv árfekvése?
A jelenlegi (2004. január) tankönyvkínálatból a tanterv megvalósításához a következő tankönyveket javasoljuk:
•	Horváth Péter: Történelem az általános iskolák 5. osztálya számára.
•	Horváth Péter: Miről mesél a múlt?
•	Bánhegyi Ferenc: Történelem 5. osztály.
•	Bánhegyi Ferenc: Történelem munkafüzet 5. osztály.
•	Filla István - Szebenyi Péter: Történelem az általános iskolák 5. osztálya számára.
•	Balla Árpád: Történelem munkafüzet az általános iskolák 5. osztálya számára.
•	Balla Árpád: Megoldási javaslat a Történelem 5. osztályos munkafüzethez.
•	Filla István: Régen volt, hogy is volt… Történelmi olvasókönyv.
•	Szabó Péter: Történelem az általános iskolák 6. osztálya számára.
•	Balla Árpád: Történelem az általános iskola 6. osztálya számára.
•	Balla Árpád: Történelem munkafüzet az általános iskolák 6. osztálya számára.
•	Balla Árpád: Megoldási javaslat a Történelem 6. osztályos munkafüzethez.
•	Balla Árpád: Történelmi olvasókönyv az általános iskolák 6. osztálya számára.
•	Bánhegyi Ferenc: Történelem 6. osztály.
•	Bánhegyi Ferenc: Történelem munkafüzet 6. osztály.
•	Balla Árpád: Történelem az általános iskolák 7. osztálya számára.
•	Balla Árpád: Történelem munkafüzet az általános iskolák 7. osztálya számára.
•	Balla Árpád: Megoldási javaslat a Történelem 7. osztályos munkafüzethez.
•	Balla Árpád: Történelmi olvasókönyv az általános iskolák 7. osztálya számára.
•	Dr. Helméczy Mátyás: Történelem az általános iskola 7. osztálya számára.
•	Bánhegyi Ferenc: Történelem 7. osztály.
•	Bánhegyi Ferenc: Történelem munkafüzet 7. osztály.
•	Balla Árpád: Történelem az általános iskolák 8. osztálya számára.
•	Balla Árpád: Történelem munkafüzet az általános iskolák 8. osztálya számára.
•	Dr. Helméczy Mátyás: Történelem 8. Az általános iskolák 8. osztálya számára.
•	Dr. Helméczy Mátyás: Feladatok, rejtvények történelemből 8. osztály munkafüzet.
•	Dr. Helméczy Mátyás: Feladatok, rejtvények Történelemből Segédlet a 8. osztályos tananyag feldolgozásához.
•	Bánhegyi Ferenc: Történelem 8. osztály.
•	Bánhegyi Ferenc: Történelem munkafüzet 8. osztály.

TÖRTÉNELEM 5. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Élet az őskorban	6	
Az ókori Kelet világa	8	
Az ókori görögök életéből	8	
Az ókori Róma évszázadai	8	
A magyar történelem kezdetei	3	
Év végi ismétlés	4	
Összesen: 	37 óra	

Tanulói- és a tanítást-tanulást segítő taneszközök:
–	Tankönyv, munkafüzet, témazáró feladatlapok, Képes történelem atlasz, vaktérképek, történelmi olvasókönyvek, a kornak megfelelő falitérképek.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei:
-	Ismeretszerzés, tanulás:
A tanuló:
•	Tudjon egy-két kérdésre válaszolni az elhangzott történelmi elbeszélésből, tanári magyarázatból;
–	Tudjon az életkorának megfelelő történelmi szöveget értelmesen olvasni;
–	Egy-egy történelem tankönyvi részegységben tanári irányítással találja meg a legfontosabb gondolatokat, saját szavaival tudja elmondani az olvasott szöveg tartalmát;
–	Tanári segítséggel tudja elmondani, mit ábrázol a történelmi kép;
–	Tudja használni a különböző léptékű történelmi atlaszokat, segédkönyveket és lexikonokat;
–	Tudja alkalmazni a tanult történelmi helyzeteket más-más országok történelmének megismerésekor;
–	Tudjon 5-10 mondatos fogalmazást készíteni valamely történelmi-társadalmi témáról;
–	Legyen képes türelmesen meghallgatni tanulótársai véleményét, és legyen képes figyelembe venni azt saját véleménye kialakításakor.
- 	Kritikai gondolkodás:
A tanuló:
•	Egy-egy történelmi egységben találja meg a legfontosabb gondolatokat tanári segítséggel;
•	Legyen képes megkülönböztetni a feltételezést az igaz történettől;
•	Tudjon kérdést megfogalmazni a tankönyvi anyag részegységéhez, történelmi eseményhez;
•	Legyen képes felismerni és a változásokat nyomon követni egy-egy történelmi jelenség kapcsán;
•	Legyen képes megfogalmazni véleményét társadalmi, történelmi eseményekről.
–	Kommunikáció:
A tanuló:
–	Tudja tanári segítséggel elmondani a tankönyvi anyag egy-egy részegységét;
–	Tudja egyszerűen ismertetni a leíró szövegek tartalmát;
–	Tudja saját véleményét érthetően megfogalmazni;
–	Tudjon történelmi témáról sematikus rajzot készíteni;
–	Tudjon kérdést feltenni a tankönyvi anyag részegységéről, történelmi eseményről.
- 	Tájékozódás a térben és az időben:
A tanuló:
–	Ismerje fel a térképen a földrajzi térképjeleket;
•	Tudja megmutatni a történelmi atlaszban és a falitérképen az ókori Kelet államait, Görögországot, a Római Birodalmat és a Kárpát-medencét;
•	Tudja megmutatni a térképen a magyarok vándorlásainak fő állomásait;
•	Legyen képes egyszerű alaprajzok elkészítésére;
•	Tudja alkalmazni az idő tagolására szolgáló kifejezéseket: perc, óra, nap, hét, hó, év, évtized, évszázad, emberöltő;
•	Legyen képes egyszerű kronológiai számítások elvégzésére;
–	Tudja a megadott történelmi eseményeket időrendbe állítani;
–	Tudja, hogy a tanult események közül melyik történet korábban, melyik később;
–	Tudja megkülönböztetni az őskor és az ókor eseményeit;
–	Ismerje a kiemelt események időpontjait.
Témakör
Élet az őskorban
Óraszám:	6 óra

Altémák címei	
Őskörnyezet; Az ősember nyomai a Földön.
Hogyan élt a gyűjtögető, halászó, vadászó ember?
A földművelő és az állattenyésztő ember; Az első mesterségek és a csere kialakulása.
Gyűjtögető, halászó, vadászó életmódot folytató népek napjainkban.
Varázslat és művészet.	
Tevékenységek	
–	Hasonlítsák össze a régészeti leleteket és a rekonstrukciókat fényképek segítségével.
–	Számoljanak be olvasmányélményeik alapján a Föld és az emberiség kialakulásáról.
–	Mutassák be, hogyan emelkedett ki az ember az állatvilágból.
–	Magyarázzák meg, mi a különbség a zsákmányoló és a termelő életmód között.
–	Készítsenek beszámolót az ősi hiedelmekről, szokásokról a tudományos irodalom felhasználásával
–	Készítsenek beszámolót olvasmányélményeik alapján az őskori vadászatokról.
–	Ismertessék olvasmányélményeik alapján, mit közvetítenek a barlangrajzok.
–	Játsszák el, hogyan készült a vadászatra az ősember.
–	Számoljanak be olvasmányélményeik alapján a gyűjtögető, halászó, vadászó életmódot folytató népcsoportok életéről.	
Ismeretek	
Fogalmak:
Őskor, ősember, régészet, eszközhasználat és eszközkészítés, munkamegosztás gyűjtögetés, vadászat, halászat, földművelés, állattenyésztés, termelés, kézművesség, csere, természetimádat, szellemek, mágia (varázslat), barlangrajz.

Évszám:
Nagyon régen, régen.	

Témakör
Az ókori Kelet világa
Óraszám:	8 óra

Altémák címei	
Egyiptom, a "Nílus ajándéka"; A rejtélyes piramisok.
Történetek Mezopotámiáról.
India, Kína.
Mítoszok és mondák az ókori Keletről.
A Biblia.
Ószövetségi történetek a teremtésről, a vízözönről, Mózesról, Dávid királyról és Salamonról.	
Tevékenységek	
–	Mutassák meg térképen, hol alakultak ki az első városállamok és birodalmak. Indokolják meg, miért éppen itt.
–	Ismerjék fel a földrajzi környezet és az életmód közötti összefüggést.
–	Ítéljék meg az első államok létrejöttének jelentőségét az emberiség történetében.
–	Készítsenek időszalagot! Jelöljék meg rajta az őskort és az ókort!
–	Gyűjtsenek képeket az ókori Kelet művészeti alkotásairól! Készítsenek tablót a képek felhasználásával.
–	Gyűjtsék össze, mit örököltünk az ókori Kelet emberétől a tudomány, a technika, a mindennapi élet terén.
–	Keressenek közös sajátosságot az ókori Kelet vallási tanításaiban.
–	Keressenek közös sajátosságokat az ókori kelet vallások és a Biblia tanításaiban.
–	Tanulmányozzák a Bibliát! Állapítsák meg, milyen részei vannak.
–	Ismertessenek néhány Bibliai történetet.
–	Mutassák meg a térképen és a vaktérképen az ókori Kelet államait és folyóit!
–	Tudják megmutatni a térképen Jeruzsálemet.
–	Ábrázolják az időszalagon: kb. 5000 éve.	
Ismeretek	
Fogalmak:
Ókor, öntözéses földművelés, fáraó, piramis, építészet, szobrászat, múmia, hieroglifa, mértan, csillagászat, orvostudomány, ékírás, hieroglifa, többistenhit, város, birodalom, ékírás, Biblia, Ószövetség, egyistenhit.
Helynév:
Egyiptom, Nílus, Mezopotámia, Tigris, Eufrátesz, India, Indus, Kína, Jangce, Hoangho, Jeruzsálem, Kánaán.
Évszám:
Kb. 5000 éve.	
Témakör
Az ókori görögök életéből
Óraszám:	8 óra
Altémák címei	
Történetek a görög mondavilágból.
Görög istenek és az olimpiai játékok.
Görög városállamok: Athén és Spárta.
Hősök és csaták.
Athén Periklész korában.
Az athéni népgyűlés.
Mesterek és művészek.
Történetek Nagy Sándorról.
	
Tevékenységek	
–	Magyarázzák meg, milyen összefüggés van a földrajzi környezet és a görög városállamok kialakulása között.
–	Fejtsék ki, miben és miért különbözött Athén és Spárta.
–	Készítsenek beszámolót a spártai nevelésről.
–	Játsszák el, mi történt a görög piacokon!
–	Helyezze időrendi sorrendbe a görög háborúkat!
–	Állapítsák meg a görög háborúk jellegét!
–	Készítsenek kislexikont a görög istenekről!
–	Számoljanak be a görög istenekhez fűződő mondákról!
–	Készítsenek tablót a görög művészek alkotásainak fotóiból!
–	Készítsenek beszámolót a görög színházról és színházi előadásokról
–	Mutassák be, milyen hatást gyakorolt a hellenizmus a kultúra fejlődésére!
–	Értékeljék Nagy Sándor szerepét!
–	Mutassák meg a térképen: Olümpia, Athén, Spárta, Perzsa Birodalom, Alexandria.
–	Ábrázolják az időszalagon: kb. 2500 éve.	
Ismeretek	
Fogalom:
Városállam, piac, kereskedelem, népgyűlés, démosz, demokrácia, mítosz, színház.
Név:
Zeusz, Pallasz Athéné, Héra, Dareiosz, Xerxész, Miltiádész, Periklész, Nagy Sándor.
Helynév:
Olümposz, Olümpia, Athén, Spárta, Perzsa Birodalom, Alexandria.
Évszám:
Kb. 2500 éve.	

Témakör
Az ókori Róma évszázadai
Óraszám:	8 óra

Altémák címei	
Mondák Róma alapításáról, a királyságról és a köztársaságról.
Hadvezérek és csaták: a pun háborúk története; Szabadok és rabszolgák.
„A császárok kora”.
Természet és gazdaság a Római Birodalomban.
Egy ókori nagyváros: Róma - vízvezetékek, fürdők, anfiteátrumok, bérházak.
Történetek a keresztény egyház kialakulásáról; A keresztény időszámítás.
A rómaiak Magyarország területén.
A népvándorlás viharában.
	
Tevékenységek	
–	Ismerjék meg a Római Birodalom történetével foglalkozó mondákat.
–	Tanulmányozzák a Róma kialakulásáról szóló mondákat! Hasonlítsák össze a mondát a történészek megállapításával.
–	Sorolják fel, milyen államformák váltották egymást Róma történetében.
–	Gyűjtsék össze ezen államformák jellemzőit.
–	Ismertessék a pun háborúk legfontosabb eseményeit.
–	Készítsenek rajzot a háborúk eseményeiről.
–	Számoljanak be a szabadok és a rabszolgák életéről.
–	Az olvasott mondák alapján készítsenek riportot a gladiátorok életéről.
–	Rajzolják le, hogyan harcoltak a gladiátorok.
–	Készítsenek beszámolót a gladiátorok egymással vívott küzdelméről az olvasott mondák alapján.
–	Készítsenek tablót a legismertebb római császárokról.
–	Számoljanak be Jézus életének legfontosabb eseményeiről.
–	Ismertessék s keresztény egyházi ünnepekhez kapcsolódó hagyományokat.
–	Fejtsék ki Róma és a provinciák kapcsolatának előnyös és hátrányos oldalait.
–	Készítsenek tablót a római civilizáció ránk maradt emlékeiből készült fényképekből.
–	Ismertessék a népvándorlás hatását a Római Birodalom életére.
–	Mutassák meg a térképpen: Itália, Róma, Karthágó, Római Birodalom, Betlehem, Pannónia, Aquincum.
–	Ábrázolják az időszalagon: kb. 1500 éve, 476.	
Ismeretek	
Fogalom:
Királyság, köztársaság, rabszolga, gladiátor, császár, provincia, amfiteátrum, barbár, népvándorlás, keresztény, evangélium, megváltó, próféta, apostol, vallás, egyház, püspök.
Név:
Romolus, Remus, Hannibál, Julius Caesar, Augusztus, Jézus, Mária, József, júdás, Szent Pál, Nagy Konstantin.
Helynév:
Itália, Róma, Karthágó, Római Birodalom, Pannónia, Aquincum (és egy lakóhelyhez közeli római kori település).
Évszám:
Kb. 1500 éve.	

Témakör
A magyar történelem kezdetei
Óraszám:	3 óra

Altémák címei	
A magyar nép eredete: mondák és valóság.
Az Uraltól a Kárpát-medencéig.
A honfoglalás.	
Tevékenységek	
–	Számoljanak be az ősmagyarok életéről olvasott mondákról.
–	Gyűjtsenek a könyvtárban szavakat a finnugor nyelvrokonság bizonyítására.
–	Mutassák meg a térképen a vándorlás fő állomásait.
–	Számoljanak be a vándorlás során kapcsolatba kerülő népek életmódjáról, hatásáról.
–	Ismertessék a vérszerződést és annak jelentőségét.
–	Számoljanak be néhány, a honfoglalásra vonatkozó forrásról.
–	Ismertessék az ősmagyarok vallási szokásait.
–	Készítsenek tablót a honfoglalás kori feltárások, ásatások publikációiból.
–	Számoljanak be az ősmagyarok öltözködési szokásairól.
–	Jelöljék az időszalagon: 895.	
Ismeretek	
Fogalom:
Finnugor, őshaza, nomád pásztorkodás, nemzetség, törzs, törzsszövetség, fejedelem, táltos, honfoglalás.
Név:
Hunor, Magor, Emese, Álmos, Árpád.
Helynév:
Urál, Volga, Levédia, Etelköz, Vereckei-hágó, Kárpát-medence.
Évszám:
895.	

TÖRTÉNELEM 6. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Év eleji ismétlés	2	
Képek a középkori Európa életéből 	12	
Magyarország az Árpádok idején 	11	
Virágzó középkor Magyarországon 	11	
Az újkor kezdetén	8	
Magyarország az újkor kezdetén	9	
Év végi ismétlés	3	
Összesen: 	56 óra	

Tanulói- és a tanítást-tanulást segítő taneszközök:
–	Tankönyv, munkafüzet, témazáró feladatlap, Képes történelem atlasz, vaktérképek, történelmi olvasókönyvek, a kornak megfelelő falitérképek.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei:
•	Ismeretszerzés, tanulás:
A tanuló:
•	Tudjon egy-két kérdésre válaszolni az elhangzott történelmi elbeszélésből, tanári magyarázatból,
–	Tudjon az életkorának megfelelő történelmi szöveget értelmesen olvasni,
–	Egy-egy történelem tankönyvi részegységben önállóan találja meg a legfontosabb gondolatokat, saját szavaival tudja elmondani az olvasott szöveg tartalmát,
–	Önállóan tudja elmondani, mit ábrázol a történelmi kép,
–	Tudja használni a különböző léptékű történelmi atlaszokat,
–	Legyen képes adott témához információkat gyűjteni az iskolai vagy más könyvtárakban,
–	Tudjon megkeresni kislexikonban, fogalomtárban, tankönyvi függelékben egy-egy történelmi fogalmat,
–	Tudja alkalmazni a tanult történelmi helyzeteket más-más országok történelmének megismerésekor,
–	Tudjon 10-15 mondatos fogalmazást készíteni valamely történelmi-társadalmi témáról,
–	Tudjon tanári segítséggel vázlatot készíteni egy-egy tankönyvi anyagegységhez,
–	Tudja, kik voltak a korszak kiemelkedő magyar személyiségei,
–	Legyen képes türelmesen meghallgatni tanulótársai véleményét, és legyen képes figyelembe venni azt saját véleménye kialakításakor.
•	Kritikai gondolkodás:
A tanuló:
•	Önállóan találja meg és húzza alá egy-egy tankönyvi anyagegység legfontosabb 3-4 gondolatát,
•	Legyen képes megkülönböztetni a feltételezést az igaz történettől,
•	Tudjon kérdést megfogalmazni a tankönyvi anyag részegységéhez, történelmi eseményhez,
•	Legyen képes felismerni és a változásokat nyomon követni egy-egy történelmi jelenség kapcsán,
•	Legyen képes megfogalmazni véleményét társadalmi, történelmi eseményekről,
•	Legyen képes megfogalmazni véleményét történelmi személyekről,
•	Nevelői irányítással tudja megmagyarázni a különböző társadalmi-történelmi események, jelenségek okait, következményeit.
•	Kommunikáció:
A tanuló:
–	Tudja önállóan elmondani a tankönyvi anyag egy-egy részegységét,
–	Tudjon az életkorának megfelelő történelmi szöveget értelmesen olvasni,
–	Tudja egyszerűen ismertetni a leíró szövegek tartalmát,
–	Tudja saját véleményét érthetően megfogalmazni,
–	Tudjon történelmi témáról sematikus rajzot készíteni,
–	Tudjon kérdést feltenni a tankönyvi anyag részegységéről, történelmi eseményről.
•	Tájékozódás a térben és az időben:
A tanuló:
–	Ismerje fel a térképen a földrajzi térképjeleket,
•	Tudja megmutatni a történelmi atlaszban és a falitérképen a kerettantervben felsorolt történelmi helynevek felét,
•	Tudja megbecsülni a térkép segítségével a középkori európai államok egymáshoz és a Kárpát-medencéhez viszonyított helyzetét,
•	Tudja megmutatni a térképen a három részre szakadt Magyarország részeit, központjait,
•	Tudja megmutatni a térképen a legfontosabb magyar végvárakat,
•	Tudjon eseményt kapcsolni a magyar történelmi helynevek feléhez,
•	Ismerje a középkor korszakainak nevét,
•	Tudja a magyar történelem korszakainak elnevezését,
•	Tudja a megadott történelmi eseményeket időrendbe állítani,
–	Tudja, a különböző területeken végbement eseményeket időrendbe állítani,
–	Tudja az évszámokat századokba sorolni.

Témakör
Képek a középkori Európa életéből
Óraszám:	12 óra

Altémák címei	
Nagy Károly birodalmában
Európa 1000 körül
A középkori egyház; A kolostorok világa: oklevelek, krónikák, legendák
Milyen volt a középkori uradalom és falu?
Hűbérurak és hűbéresek
A középkori várak
A lovagi élet
A középkori városok
Céhmesterek és kereskedők
Európa a XV. Században	
Tevékenységek	
–	Tanulmányozzák a Római Birodalom területén kialakult új államok, elsősorban a frankok történetének legfontosabb eseményeit
–	Ismertessék, milyen új államok alakultak ki Európában 1000 körül
–	Készítsék el a katolikus egyház szervezetének egyszerűsített vázlatát
–	Készítsenek beszámolót a kolostorokban élő papok és szerzetesek életéről
–	Számoljanak be a középkori uradalom lakóinak életéről
–	Ismertessék a hűbérurak és hűbéresek viszonyát
–	Irodalmi példák segítségével mutassák be a lovagi életet és kultúrát
–	Készítsenek tudósítást egy lovagi tornáról
–	Ismertessék a városi önkormányzat jellemzőit
–	Ismertessék, milyen kiváltságokkal rendelkeztek a városok
–	Ismertessék a céhek szerepét a városok életében
–	Olvasmányélményeik alapján ismertessék a találmányok és a céhek megjelenésének kapcsolatát
–	Ismertessék, hogyan válhatott valaki céhmesterré
–	Olvasmányélményeik alapján meséljék el, milyen volt a szárazföldi és tengeri kereskedők élete
–	Mutassák be a XV. századi Európa nagy régióit
–	Mutassák meg a térképen a témakörbe tartozó helyneveket
–	Ábrázolják az időszalagon: 800
	
Ismeretek	
Fogalom:
Középkor, iszlám, kalifa, pápa, szent, ereklye, eretnek, kolostor, szerzetes, szerzetesrend, egyházszakadás, oklevél, kódex, legenda, uradalom, robot, jobbágy, jobbágytelek, nyomásos gazdálkodás, hűbérúr, hűbéres, hűbérbirtok, vár, lovag, középkori város, kiváltság, önkormányzat, polgár, adó, vám, céh, járványok, távolsági kereskedelem, kereslet-kínálat
Név Nagy Károly, Szent Benedek, Szent Ferenc
Helynév: Frank Birodalom, Bizánc, Német-Római Császárság
Évszám: 800	

Témakör
Magyarország az Árpádok idején
Óraszám:	11 óra

Altémák címei	
Letelepedés - kalandozó hadjáratok
Géza és I. István
István király udvarában
László és Könyves Kálmán: törvényhozás, bíráskodás, ítélkezés
II. András és IV. Béla
A tatárjárás
A II. honalapítás
Kultúra az Árpád-korban
Árpád-kori emlékek Magyarországon	
Tevékenységek	
–	Gyűjtsenek olyan foglalkozást jelentő neveket, amelyek a honfoglalás kori lakók mesterségének emlékét őrzik
–	Mutassák meg a falitérképen és a kontúrtérképen a honfoglalás irányát és a letelepedés sorrendjét
–	Mutassák be a honfoglalás kori magyar társadalom tagolódását
–	Jellemezzék a honfoglaló őseink viseletét társadalmi rétegek szerint
–	Olvassák le a térképről, Európa mely területeire vezettek zsákmányszerző hadjáratokat az ősmagyarok
–	Ismertessék egykorú források alapján a kalandozó hadjáratok célját
–	Magyarázzák meg, miért szüntették meg a kalandozó hadjáratokat
–	Magyarázzák meg, miért alkalmazott kemény módszereket Géza fejedelem a hittérítés során
–	Ismertessék, hogyan készíti elő Géza fejedelem fia számára a fejedelmi trón átvételét
–	Készítsenek beszámolót Szent István koronázásának körülményeiről
–	Ismertessék I. István államszervező és egyházszervező tevékenységét
–	Mutassák be I. István udvarházát
–	Készítsenek térképvázlatot az Árpád-kori védekező háborúkról
–	Hasonlítsák össze Szent László és Könyves Kálmán törvényeit
–	Bizonyítsák be, hogy a XIII. század elejére meggyengült a királyi hatalom
–	Értelmezzék az Aranybulla legfontosabb rendelkezéseit
–	Ismertessék, milyen okok következtében pusztult el Magyarország a XIII. század I. felében
–	Készítsenek térképvázlatot a tatárok útvonaláról
–	Készítsenek rajzot a muhi csata ütközetéről
–	Kövessék a térképen a tatárok és a menekülő magyar király útvonalát
–	Fejtsék ki, miért tisztelhetjük IV. Bélát II. honalapítóként
–	Ismertessék, hogyan változott meg IV. Béla birtokpolitikája a tatárjárás után
–	Tanári segítséggel készítsenek uralkodói táblázatot az Árpád-házi királyokról
–	Jellemezzék Géza fejedelmet, I. István és IV. Béla királyunkat
–	Készítsenek tablót az Árpád-kori kulturális emlékekről
–	Készítsenek tablót az Árpád-kori építészeti emlékekről
–	Ismerjék meg a román építészeti stílus jellemzőit
–	Készítsenek rajzos vázlatot a román építészeti stílus jellemzőiről
–	Tudják megmutatni a térképen és a kontúrtérképen: Esztergom, Székesfehérvár, Erdély, Buda, Muhi
–	Jelöljék be az időszalagon a kerettanterv évszámait
	
Ismeretek	
Fogalom: Kalandozás, vármegye, tized, ispán, tatár, kun
Név: Géza fejedelem, I. István, Gellért püspök, I. László, Könyves Kálmán, II. András, Julianus barát, IV. Béla
Helynév: Esztergom, Székesfehérvár, Erdély, Buda, Muhi
Évszám: 997-1038, 1000, 1241-42, 1301	

Témakör
Virágzó középkor Magyarországon
Óraszám:	11 óra

Altémák címei	
Károly Róbert
Nagy Lajos, a lovagkirály
Zsigmond, a császár és király
Egy középkori magyar város
Hunyadi János
Mátyás király
Mátyás király asztalánál - az étkezés történetéből
Bárók, nemesek, jobbágyok
Mohács
Buda elfoglalása	
Tevékenységek	
–	Tanári segítséggel állapítsák meg, miért esett szét a királyi hatalom a XIII. század végén
–	Számoljanak be az egykorú források felhasználásával Károly Róbert királlyá koronázásának körülményeiről
–	Ismertessék Károly Róbert gazdasági intézkedéseit
–	Tanári segítséggel értelmezzék az ősiség- és kilenced törvényt
–	Bizonyítsák be, hogy Nagy Lajos törvényei a köznemesség érdekeit szolgálta
–	Kövessék a térképen Nagy Lajos hódításait
–	Készítsenek vázlatot Zsigmond uralkodásának legfontosabb eseményeiről
–	Mutassák meg a térképen a Zsigmond kori hét királyi várost
–	Soroljanak fel néhány egykori és ma is létező bányavárost és mezővárost
–	Készítsenek beszámolót a Hunyadi-család történetéről
–	Kövessék a térképen Hunyadi János törökellenes harcainak útvonalát
–	Számoljanak be a nándorfehérvári diadalról
–	Ismertessék Mátyás trónra kerülésének körülményeit
–	Ismertessenek néhány Mátyásról szóló mondát
–	Indokolják a központosított államhatalom létrehozásának szükségességét
–	Tanári segítséggel bizonyítsák be, hogy Mátyás központosított államhatalma biztosította az ország belső rendjét, nyugalmát, védelmét a külső veszély ellen
–	Ismerjék meg Mátyás társadalmi, gazdasági, külpolitikai és kulturális törekvéseit
–	Kövessék a térképen Mátyás hódító háborúinak útvonalát
–	Mutassák be Mátyás udvarát
–	Készítsenek fogalmazást: Mátyás királlyal ebédeltem címmel
–	Készítsenek tablót a Mátyás-kor művelődéséről
–	Ismertessék a Jagellók trónra kerülésének körülményeit
–	Bizonyítsák be, hogy a központi államszervezet szétzúzása meggyengítette az országot
–	Ismertessék, miért okozott fokozott veszélyt a déli végvárvonal elvesztése
–	Bizonyítsák be, hogy a XVI. század első évtizedeiben gyenge volt a királyi hatalom az országban
–	Tanári segítséggel hasonlítsák össze a mohácsi csata magyar és török erőviszonyait
–	Ismertessék a mohácsi csatavesztés okait és körülményeit
–	Olvasmányélményeik alapján számoljanak be arról, hogyan került török kézre Buda
–	Mutassák meg a térképen: Bécs, Nándorfehérvár, Visegrád, Mohács, Erdély
–	Jelöljék az időszalagon a következő évszámokat: 1456, 1514, 1526, 1541	
Ismeretek	
Fogalom:
Aranyforint, bandérium, nemes, báró, ősiség, kilenced, kormányzó, végvár
Név:
I. Károly, I. Lajos, Luxemburgi Zsigmond, Hunyadi János, I. Mátyás, Dózsa György, II. Lajos, I. Szulejmán, I. Ferdinánd, Szapolyai János
Helynév: Bécs, Nándorfehérvár, Visegrád, Mohács, Erdély
Évszám: 1456, 1514, 1526, 1541	
Témakör
Az újkor kezdetén
Óraszám:	8 óra

Altémák címei	
Felfedezők és hódítók 
A felfedezések hatása Spanyolországban és Angliában; Harc a tengerekért
Szemben a pápával: Luther és Kálvin
A Napkirály udvarában - XIV. Lajos; Ablak Európára - I. Péter
Az Európán kívüli világ
Kultúra és tudományok az újkor kezdetén	
Tevékenységek	
–	Készítsenek beszámolót a tudomány és technika fejlődéséről, amelyek a felfedezéseket elősegítették
–	Ismertessék a nagy földrajzi felfedezések okait és következményeit
–	Számoljanak be arról, hogy a felfedezések milyen hatással voltak az európai gazdasági életre
–	Ismertessék, milyen következményekkel járt a társadalomban a manufaktúrák kialakulása
–	Számoljanak be arról, milyen szinten álltak az indián kultúrák Amerikában
–	Kövessék a térképen a világkereskedelem régi és új útvonalait
–	Vázolják a reformáció és az ellenreformáció hatását a kultúra, az iskoláztatás, s nemzeti nyelv fejlődésére kiemelten a barokk jellemzőire
–	Ismertessék, hogyan rendeződtek a hatalmi viszonyok a kora újkorban
–	Olvassák le a térképről, melyek a legnagyobb gyarmattartó hatalmak
–	Mutassák be, hogyan fejlődött az európai hadsereg a kora középkortól a XVII. századig
–	Magyarázzák meg XIV. Lajos kijelentését: „Az állam én vagyok!”
–	Mutassák be Nagy Péter birodalmát, ismertessék reformjait
–	Készítsenek beszámolót a Napkirály udvaráéról
–	Tudják a tanulók a kerettanterv megjelölt fogalmait
–	Ismerjék a kerettantervben megjelölt neveket
–	Mutassák meg a térképen és a "vaktérképen" a kerettantervben megjelölt helyeke	
Ismeretek	
Fogalom:
Újkor, aszték, inka, felfedező, gyarmat, világkereskedelem, manufaktúra, bankár, hitel, humanizmus, reformáció, protestáns, katolikus megújulás, parlament
Név: Kolombusz, Magellán, Luther, Kálvin, XIV. Lajos, I. Péter, Gutenberg, Leonardo da Vinci, Galieleo Galilei
Helynév: Amerika, Versailles, Párizs, London, Madrid, Szentpétervár
Évszám: 1492, 1517	

Témakör
Magyarország az újkor kezdetén
Óraszám:	9 óra

Altémák címei	
Török világ Magyarországon; A várháborúk hősei
Életképek a királyi Magyarországról
Erdély aranykora
Történetek a függetlenségi küzdelmekről
A reformáció és az ellenreformáció kulturális hatása
Buda visszafoglalása
II. Rákóczi Ferenc szabadságharca
	
Tevékenységek	
A.	Gyűjtsék össze az ország három részre szakadásának okait, tényeit
B.	Mutassák meg a térképen a három országrészt, azok központjait
C.	Készítsenek beszámolót az egyes országrészek lakóinak életéről
D.	Készítsenek beszámolót egy-egy jelentősebb végvár törökellenes harcairól
E.	Ismertessék, hogyan építette ki a fejedelmi hatalmat Bethlen Gábor
F.	Gyűjtsenek adatokat arról, milyen hatással volt a reformáció az irodalomra, az oktatásra és a könyvnyomtatásra
G.	Jelöljék be a kontúrtérképbe a református kollégiumokat és főiskolákat
H.	Ismertessék, hogyan akarta kiűzni Zrínyi Miklós a törököt Magyarországról, s a valóságban hogyan valósult meg
I.	Elemezzék az ország felszabadításának következményeit
J.	Rákóczi emlékiratai alapján ismertessék a szabadságharc kitörésének okait, célját
K.	Készítsenek időrendi táblázatot a Rákóczi-szabadságharc legfontosabb eseményeiről
L.	Értékeljék a Rákóczi-szabadságharc országgyűléseinek határozatait
M.	Ismertessék a Rákóczi-szabadságharc bukásának okait	
Ismeretek	
Fogam: Szpáhi, janicsár, pasa, hajdú, kollégium, végvár, kuruc, labanc, nádor
Név: Dobó István, Zrínyi Miklós, Bocskai István, Bethlen Gábor, Zrínyi-Miklós, Pázmány Péter, Károli Gáspár, II. Rákóczi Ferenc
Helynév: Királyi Magyarország, Hódoltság, Erdélyi fejedelemség, Gyulafehérvár, Eger, Szigetvár, Pozsony, Isztambul
Évszám: 1552, 1686, 1703-1711	

TÖRTÉNELEM 7. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Év eleji ismétlés	3	
A polgári átalakulás kora	11	
Képek a XVIII. századi Magyarországról	7	
A reformkor	7	
Forradalom és szabadságharc	11	
Nemzetállamok kora	10	
A dualizmus kora	10	
Az első világháború	8	
Év végi ismétlés	3	
Szabad órakeret	5	
ETIKA	37	
Összesen:	111 óra	
A kötelező órakeretet (69) kiegészíti még 5 szabadon felhasználható óra. Ezeket használjuk fel a topográfiai ismeretek elmélyítésére, a készségfejlesztésre, az egyes korszakok jellemzőinek megismerésére, helytörténeti kutatásra.
Az etika rész külön szerepel, de javasoljuk a tantárgy keretein belül megvalósítani.
Tanulói- és a tanítást-tanulást segítő taneszközök:
Tankönyv, munkafüzet, témazáró feladatlapok, Képes történelem atlasz, vaktérképek, történelmi olvasókönyvek, a kornak megfelelő falitérképek
Magasabb évfolyamra lépés feltételei:
–	Ismeretszerzés, tanulás:
A tanuló:
•	Tudjon ismereteket meríteni saját emberi-társadalmi környezetéből, történetekből, képekből, a tömegkommunikációs eszközökből és más ismerethordozókból
•	Tudjon ismereteket meríteni egyszerű statisztikai adatokból, grafikonokból, diagramokból, törvényekből, egyéb forrásokból
•	Legyen képes a tankönyvi anyag részegységeiben a legfontosabb gondolatokat megjelölni
•	Legyen képes adott témához információkat gyűjteni az iskolai vagy más könyvtárban, médiában, múzeumban
•	Tudja használni a különböző léptékű történelmi térképeket, segédkönyveket és lexikonokat
•	Tudja alkalmazni a tanult történelmi helyzeteket más-más országok történelmének tanulmányozásakor
•	Tudjon a tankönyv szövegéhez kérdéseket megfogalmazni
•	Tudja a tankönyvi grafikonokat, diagramokat, táblázatokat néhány mondattal értelmezni
•	Ismerje a tanult történelmi korszak kiemelkedő magyar történelmi személyiségeit
•	Tudja néhány mondattal bemutatni e személyiségek szerepét, jelentőségét
•	Kritikai gondolkodás:
•	Nevelői irányítással tudja megmagyarázni a különböző társadalmi-történelmi események okait, következményeit
•	Nevelői segítséggel legyen képes véleményét megfogalmazni a történelmi-társadalmi eseményekről
•	Legyen képes felismerni és a változásokat nyomon követni egy-egy történelmi jelenség kapcsán
•	Tudjon kérdéseket megfogalmazni egy-egy részegységhez
•	Tudja megkülönböztetni a feltételezést az igaz történettől
–	Legyen képes türelmesen meghallgatni tanulótársa véleményét, és legyen képes figyelembe venni azt saját véleménye kialakításában
•	Legyen képes érveket és ellenérveket megfogalmazni a viták során a saját véleménye kialakításakor
•	Legyen képes különböző időszakok térképeit összehasonlítani
•	
Kommunikáció:
A tanuló:
–	Legyen képes szóban és írásban a feltett kérdésre 6-8 mondattal válaszolni
–	Legyen képes ismeretterjesztő irodalom felhasználásával kiselőadást, beszámolót készíteni
–	Tudjon nevelői segítséggel vázlatot készíteni a tankönyvi anyaghoz
–	Legyen képes a vázlatkészítéskor szimbolikus jeleket alkalmazni
–	Tudjon nevelői segítséggel forrásokat elemezni
–	Tudjon önállóan egyszerű forrásokat értelmezni
–	Tudjon 15-20 mondatos fogalmazást készíteni valamely történelmi, társadalmi témáról
–	Tudjon történelmi témáról sematikus rajzot készíteni
•	Térben-időben való tájékozódás:
A tanuló:
•	Tudja alkalmazni az idő tagolására szolgáló kifejezéseket
•	Tudja a megadott eseményeket időrendbe állítani
•	Legyen képes egyszerű kronológiai számítások elvégzésére
–	Tudjon eseményt kapcsolni a kerettantervben felsorolt évszámokhoz
–	A tankönyvi kronológiai táblázat segítségével tudja a magyar és az egyetemes történelmi eseményeket összekapcsolni
–	Tudja megállapítani, hogy a magyar és az egyetemes történelmi személyiségek közül kik voltak kortársak
–	Ismerje a kiemelt események időpontjait
–	Tanári segítséggel tudjon egyszerű térképvázlatot készíteni
–	Tudjon eseményt kapcsolni a kerettantervben felsorolt helynevek feléhez
–	Tudja megmutatni a falitérképen és a Képes történelmi atlaszban a kerettantervben megjelölt helynevek felét
Témakör
A polgári átalakulás kora
Óraszám:	11 óra

Altémák címei	
Európa a XVII- XVIII században; a felvilágosodás
Az Amerikai Egyesült Államok megalakulása
A francia forradalom kezdete
Franciaország: köztársaság
Napóleon és Európa
A mezőgazdaság és a gépek forradalma
Az ipari forradalom gazdasági következményei
Az ipari forradalom társadalmi következményei
Életmód a kapitalizálódó Európában	
Tevékenységek	
–	Ismertessé a felvilágosult gondolkodók nézeteit, a felvilágosodás fő jellemzőit
–	Sorolják fel a felvilágosodás francia képviselőit
–	Ismertessék, mi okozta az anyaország és a gyarmatok közötti ellentéteket
–	Értelmezzék a Függetlenségi Nyilatkozat megállapításait
–	Magyarázzák meg, miért mondhatjuk, hogy a felvilágosult gondolkodók is előkészítették a forradalmat
–	Ismertessék a francia forradalom fő eseményeit
–	Sorolják fel a francia forradalom vezéregyéniségeit
–	Ismertessék, milyen volt a XVIII. századi francia parasztok, városi polgárok, nemesek és papok élete
–	Olvasmányélményeik alapján számoljanak be arról, hogyan halt meg: Robespierre, Danton, Saint-Juste
–	Ismertessék a francia forradalom fő eredményeit
–	Készítsenek életrajzi vázlatot Napóleonról
–	Ismertessék Napóleon császárrá koronázását
–	Készítsenek rajzos tablót Napóleon hadseregéről
–	Magyarázzák meg, milyen összefüggés figyelhető meg a polgári forradalom és az ipari forradalom között
–	Sorolják fel, milyen új találmányok jelentek meg a századfordulón. Nevezzék meg a feltalálójukat is
–	Számoljanak be az ipari forradalmat követő társadalmi változásokról
–	Ismertessék, milyen változások következtek be a kapitalizálódó Európa lakóinak életmódjában
–	Mutassák meg a térképen a kerettantervben megjelölt helyeket
–	Jelöljék az időszalagon a kerettantervben megjelölt évszámokat	
Ismeretek	
Fogalom:
Alkotmány, emberi jogok, felvilágosodás, népfelség elve, hatalmi ágak, forradalom, jakobinus, terror, nemzet, ipari forradalom, mezőgazdasági forradalom, vetésforgó, gyár, vállalkozó, haszon, tőkés, bérmunkás, kapitalizmus, politika
Név: Washington, Rousseau, XVI. Lajos, Robespierre, Napóleon, Watt Stephenson
Helynév: Boston, Waterloo
Évszám: 1776, 1789, 1815	

Témakör
Képek a XVIII. századi Magyarországról
Óraszám:	7 óra

Altémák címei	
Hazánk a szatmári béke után
Az ország újjászervezése; a soknemzetiségű Magyarország kialakulása
Mária Terézia
II. József
A francia forradalom és a napóleoni háborúk hatása Magyarországon	
Tevékenységek	
–	Tegyenek különbséget Mátyás hatalma és a Habsburgok magyarországi helyzete között
–	Tanári segítséggel készítsék el a magyar államszervezet működésének vázlatát
–	Bizonyítsák be: Mária Terézia Úrbéri rendelete a parasztság érdekét szolgálta
–	Csoportosítsák a XVIII. századi jobbágyterheket
–	Tanári segítséggel csoportosítsák azokat a tényezőket, amelyek II. József uralkodásának kezdetén hazánk önállóságát, illetve függő helyzetét mutatták
–	Ismertessék II. József reformkísérleteit, a reformkísérletek bukásának okait
–	Statisztikai adatok alapján magyarázzák meg Magyarország népességének alakulását, annak okait
–	Statisztikai adatok alapján vonjanak le következtetést a nemzetiségi összetétel megváltozásáról
–	Ismertessék, miért kapcsolódott be a jakobinus mozgalomba a nemesek egy része és a társadalmunk leghaladóbb rétege
–	Készítsenek beszámolót olvasmányélményeik alapján Mária Terézia és II. József életéről
–	Jelöljék az időszalagon: 1740-1780	
Ismeretek	
Fogalom:
Helytartótanács, Pragmatica Sanctió, kettős vámrendelet, úrbéri szolgáltatás betelepítés, bevándorlás, úrbérrendezés, állandó hadsereg, vallási türelem, államnyelv, oktatáspolitika
Név:
Mária Terézia, II. József, Martinovics Ignác
Évszám:
1740-1780, 1780-1790, 1795	

Témakör
A polgárosodás kezdetei Magyarországon; A reformkor
Óraszám:	6 óra

Altémák címei	
Gróf Széchenyi István, a reformmozgalom elindítója
Politikai élet a reformkorban; A reformkor nagyjai
A magyar nyelv ügye
Nemzeti kultúránk megújulása
Kossuth Lajos fellépése és programja
Életképek a reformkori Magyarországról	
Tevékenységek	
–	Ismertessék az országgyűlés működésének mechanizmusát
–	Számoljanak be a magyar nyelv ügyének alakulásáról
–	Készítsenek beszámolót a következő politikusok életéről olvasmányélményeik alapján: Széchenyi István, Kossuth Lajos, Wesselényi Miklós
–	Tanári segítséggel magyarázzák meg, hogy Széchenyi miért a hitel hiányát tartotta az elmaradottság alapvető okának
–	Indokolják meg az ősiség eltörlésének szükségességét
–	Tanári segítséggel csoportosítsák Széchenyi reformelképzeléseit 
–	Csoportosítsák azokat a tényezőket, amelyek a magyar nemest és a magyar jobbágyot összefűzték, és amelyek szétválasztották
–	A lényeges jegyek alapján tegyenek különbséget a reform és a forradalom között	
Ismeretek	
Fogalom:
Országgyűlés, arisztokrácia, alsótábla, felsőtábla, nyelvújítás, reform, közteherviselés, örökváltság, zsellér, nyilvánosság, cenzúra, sajtószabadság
Név:
Kazinczy Ferenc, báró Wesselényi Miklós, gróf Széchenyi István, Kossuth Lajos,
Helynév:
Pozsony
Évszám:
1825-1848.	

Témakör
A polgárosodás kezdetei Magyarországon; Forradalom és szabadságharc Magyarországon
Óraszám:	11 óra

Altémák címei	
1848. március 15-e.
a forradalom eredményei. Az 1848-as törvények.
Nemzetiségek ébredése.
A szabadságharc kezdete.
Az udvar második támadása.
A szabadságharc tetőpontja: a tavaszi hadjárat.
A szabadságharc leverése.
A szabadságharc és Európa: esélyek és eredmények.	
Tevékenységek	
–	Készítsenek beszámolót a következő politikusok életéről olvasmányélményeik alapján: Wesselényi Miklós, Deák Ferenc, Batthyány Lajos.
–	Irodalmi tanulmányaik alapján számoljanak be Petőfi Sándor 1848-as tevékenységéről.
–	Ismertessék 1848. március 15. eseményeit.
–	Nevelői segítséggel fogalmazzák meg az 1848-as törvényekben rejlő ellentmondásokat.
–	Indokolják meg a védelem megszervezésének szükségességét!
–	Gyűjtsék össze Bem erdélyi győzelmeinek a tényeit, eredményeit!
–	Számoljanak be arról, miért talált egymásra a császár és a cár a magyar szabadságharc leverésében.
–	Nevelői segítséggel rendszerezzék a szabadságharc leverésének külső és belső okait.
–	Mutassák meg a térképen a kerettantervben megjelölt helyeket.
–	Jelöljék az időszalagon a kerettantervben megjelölt évszámokat.
–	Tudjanak eseményt kapcsolni a kerettantervben megjelölt időpontokhoz.	
Ismeretek	
Fogalom:
Nyilvánosság, cenzúra, sajtószabadság, választójog, felelős kormány, jobbágyfelszabadítás, nemzetiség, nemzetőrség, honvédség, trónfosztás.
Név:
gróf Széchenyi István, Kossuth Lajos, Deák Ferenc, Petőfi Sándor, gróf Batthyány Lajos, Görgey Artúr, Bem, Metternich, Haynau.
Helynév: Debrecen, Isaszeg, Világos, Arad.
Évszám: 1848. március 15., 1849. október 6.	
Témakör
Nemzetállamok kora
Óraszám:	10 óra

Altémák címei	
Az amerikai polgárháború
Új európai nemzetállamok: Olaszország, Németország
Nemzetállamok a Török Birodalom helyén
Az állam új feladatai: oktatásügy, egészségügy, szociálpolitika
Európa a XIX. század utolsó évtizedeiben
„Boldog békeidők”
A sokarcú munkásmozgalom
Versenyben a világ felosztásáért	
Tevékenységek	
1.	Ismertessék az amerikai polgárháború legfontosabb eseményeit
2.	Nevelői segítséggel állapítsák meg, mi a különbség a háború és a polgárháború között
3.	Fogalmazzák meg, milyen ellentétek lehettek az északiak és a déliek között
4.	Számoljanak be arról, milyen körülmények között alakult meg Olaszország és Németország
5.	Magyarázzák meg, mit értenek nemzetállam alatt
6.	Hasonlítsák össze a német császárság és Poroszország területét
7.	Ismertessék, milyen államok alakultak ki a Török Birodalom területén! Mutassák meg a térképen is
8.	Tanári segítséggel számoljanak be az állam új feladatairól
9.	Ismertessék, milyen irányzat hívei voltak a kommunisták
10.	Ismertessék, milye területeket gyarmatosítottak az angolok, a franciák és a németek
11.	Olvasmányélményeik alapján számoljanak be a modern társadalmi csoportok életmódjáró
12.	Számoljanak be arról, hogyan változott meg az emberek életmódja a „boldog békeidőben”
13.	Sorolják fel a XIX. század utolsó éveinek találmányait
14.	Ismerje meg a világ területi felosztásáért folytatott harc okait	
Ismeretek	
Fogalom:
Polgárháború, nemzetállam, szabad verseny, monopólium, szociálpolitika, gyarmatbirodalom, szakszervezet, anarchisták, szocializmus, szociáldemokrácia, utópia, tömegkultúra
Név: Bismarc, Garibaldi, Lincoln, Edison, Marx
Helynév: Poroszország, Németország, Olaszország, Szerbia, Románia, Bulgária
Évszám: 1861-1865, 1871	

Témakör
A dualizmus kora
Óraszám:	10 óra

Altémák címei	
Magyarország a szabadságharc bukása után
A kiegyezés
Képek a politikai életből
Gazdasági felzárkózás
A polgárosodó magyar társadalom
Világváros születik: Budapest
A millennium: sikerek és válságjelek
A dualizmus korának kultúrtörténete	
Tevékenységek	
–	Önálló olvasmányok alapján ismertessék október 6. Történetét
–	Néhány mondatban méltassák Batthyány és a 13 aradi vértanú helytállását
–	Tanári segítséggel indokolják meg, miért vált szükségszerűvé és elkerülhetetlenné a kiegyezés
–	Nevelői segítséggel ismertessék, miért csak a kiegyezés után indulhatott gyors fejlődésnek a mezőgazdaság
–	Ismertessék iparunk kapitalista fejlődésének körülményeit
–	Ismertessék, hogyan rétegződött a magyar társadalom a dualizmus korában
–	Olvasmányélményeik alapján számoljanak be a gazdasági fejlődést követő társadalmi átalakulásról
–	Ismertessék, hogyan küzdöttek az agrárproletárok a jobb életkörülményeikért
–	Számoljanak be olvasmányélményeik alapján arról, milyen pártok működtek Magyarországon a kiegyezés után
–	Ismertessék, minek volt köszönhető Budapest gyors fejlődése
–	Olvasmányélményeik alapján számoljanak be arról, hogyan alakította át az emberek mindennapjait a nagyvárosi élet
–	Ismertessék, miért és hogyan ünnepelték meg 1896-ban a honfoglalás ezeréves ünnepét
–	Ismertessék vázlatosan a kerettantervben megjelölt magyar politikusok életútját
–	Jelöljék meg az időszalagon a kerettantervben megjelölt évszámokat
–	Mutassák meg a térképen és a kontúrtérképen a kerettantervben megjelölt helyeket	
Ismeretek	
Fogalom:
Passzív ellenállás, emigráció, kiegyezés, közös ügyek, polgárosodás, dzsentri, nagypolgárság, kispolgárság, asszimiláció, millennium
Név: Alexander Bach, Ferenc József, gróf Andrássy Gyula, báró Eötvös József, Tisza Kálmán, Ganz Ábrahám, Weiss Manfréd
Helynév: Osztrák-Magyar Monarchia, Budapest
Évszám: 1867, 1867-1916	

Témakör
Az I. világháború
Óraszám:	8 óra

Altémák címei	
Harc a világuralomért, a gyarmatokért
Az I. világháború kezdete és első évei
A tömegek és a gépek háborúja; A hátország
Forradalom Oroszországban
Győztesek és vesztesek
Hazánk részvétele az I. világháborúban	
Tevékenységek	
–	Fogalmazzák meg, milyen összefüggés van a gyarmati területek nagysága, elhelyezkedése és a két szembenálló szövetség kialakulása között
–	Ismertessék a háború kirobbanásának okait és célját
–	Olvasmányélményeik alapján számoljanak be a háború kirobbanásának ürügyéről
–	Számoljanak be arról, kiknek az érdekeit szolgálta a háború
–	Értékeljék, mit jelentett a háború további menete szempontjából, hogy Oroszország helyett az Egyesült Államok vált a központi hatalmak ellenfelévé
–	Ismertessék a cári Oroszország parasztjainak, munkásainak és előkelőinek életét olvasmányélmények alapján
–	Vázlatszerűen ismertessék Lenin életének legfontosabb eseményeit
–	Ismertessék az orosz forradalom legfontosabb eseményeit
–	Számoljanak be vázlatszerűen a kerettantervben megjelölt politikusok életéről
–	Mutassák meg az időszalagon a kerettantervben megjelölt évszámokat	
Ismeretek	
Fogalom:
Központi hatalmak, Antant, monopólium, villámháború, állóháború, hátország, békerendszer, békefeltétel, bolsevik, szovjet
Név: Wilson, Ferenc Ferdinánd, Lenin
Évszám: 1914-1918, 1917	

ETIKA 7. évfolyam

Kiemelt fejlesztési feladatok
A hetedik évfolyamon belépő új tantárgy az első félévben az emberi természet, a második félévben a társas kapcsolatok sajátosságait tárgyalja oly módon, hogy ötvözi a leíró embertudományokat (lélektan, szociológia) a normatív etikával.
A tárgy egyszerre szolgálhatja az általános műveltség gyarapítását, a világszemlélet és az erkölcsi értékrend alakulását.
Fejleszti az önismeretet, felkészít a kulturált társas kapcsolatok építésére és fenntartására, alakítja a környezettudatos magatartást, megalapozza a konstruktív életvezetést. Hozzájárul a differenciált emberkép és (nemzeti és európai) identitástudat kialakulásához.
Fejlesztési követelmények
A tárgy segítse a személyiségjegyek fejlesztését: a társas kapcsolatokban szükséges normák, készségek kialakulását, az ember és környezete viszonyának reális érzékelését, a nyitottság, a bátorság és a kreatív személyiség-beállítódás emberi értékként való kezelését. Aktivizáló és motiváló tanulási környezet megteremtésével a tanulók alakítsák ki a saját önfejlesztő stratégiájukat és kompetenciáikat.

Alapozza meg továbbá a tanulók testi-lelki egészségét, identitástudatát, toleráns törvénytisztelő magatartását, belső kontrollos kulturált vitakészségét, segítse a felkészülést a felnőtt szerepekre.
Értékelés
Az „Ember - és társadalomismeret, etika” modul ismeretanyagának osztályzattal történő minősítő értékeléséről a tantestület dönt. A legfontosabb fogalmak, kategóriák és összefüggések ismeretének, megértésének valamint alkalmazásának mérése lehetséges (a fiatalok szabadságjogának, emberi méltóságának és önérzetének tiszteletben tartása mellett). Az attitűdök minősége felett azonban nem ítélkezhetünk; a meggyőződést, világnézetet, értékrendet stb. magánügyként kezeljük.

Nem feltétlenül szükséges minősítő osztályzatot adnunk. A tanulók személyiségében bekövetkező pozitív irányú változás, a helyes szokásrendszer, a konstruktív életvezetés, a testi-lelki harmonikus működés az elsajátított érték.

A témakörök ex-katedra, leckeszerű feldolgozásától nem remélhetjük a cél megvalósulását. Sokkal inkább a beszélgetés, csoportos műhelymunka, didaktikai játékok alkalmazása, páros gyakorlatok, vita, helyzetgyakorlatok, párbeszédek, jellemzés, kísérlet, önkifejezés művészi eszközökkel, mozgással, drámapedagógiai módszerek stb. hozhatnak eredményt. A tanulókat aktivizáló módszerek a személyiséget mélyebben megérintik, ezáltal az értelmi, érzelmi és szenzomotorikus fejlesztő hatások komplexebben érvényesülnek.

Az önértékelés, egymás értékelése és a tanári értékelés egyensúlyának összhangját kívánatos megteremteni az elsajátított ismeretek, belső normák és pozitív tartalmú cselekvés alapján. A direkt „igazságosztó” értékelést és minősítést mellőzzük!

A tanórán végzett munkát a tanulók vállalkozó kedvétől / a tanári motiváció hatásfokától függően jelentős otthoni (szabadidős) tevékenység egészítse ki, ezért a modul feldolgozása során mutatott – elsősorban az interaktív tanítási-tanulási folyamatban megnyilvánuló – aktivitást értékeljük!

ÓRATERV
Témakör	Óra	
Az emberi természet	8	
Egyén és személy	8	
Társas kapcsolatok	15	
Szabadon felhasználható órakeret	6	
Összesen:	37 óra	

A kötelező órakeretet kiegészíti 6 szabadon felhasználható óra. Ezeket a nevelő az adott osztály igényei szerint hasznosíthatja!
A témakörön belüli óraszámok arányai szabadon módosíthatók.
Az óraszámok téma szintű lebontása a témák egymáshoz való nagyságrendi viszonyát jelzik.
A tanterv megvalósítási feltételei minden általánosan művelő alsó fokú iskolában adottak, illetve megteremthetőek.
A tanórai foglalkozásokat sok előzetes kutató-gyűjtő munka egészíti ki.
Az ”Ember - és társadalomismeret, etika” modul oktatása bármilyen szakos pedagógus diplomával vállalható, célszerű megoldás lehet a pedagógia szakkal is rendelkező történelmet oktató pedagógusra bízni a feladatot. Az egyes témakörök feldolgozására tanári TEAM-ek létrehozása is jó megoldás.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök

Ajánlott tankönyvek:

1.	Fürstné dr. Kólyi Erzsébet-Sipos Endre: Milyen legyek?
2.	Kamarás István - Vörös Klára: Embertan I. 10-13 éveseknek
3.	Kamarás István - Vörös Klára: Embertan II. 13-16 éveseknek
4.	Csendes Éva: Életvezetési ismeretek és készségek Calibra kiadó, Bp. 1996.
5.	Lelki egészségtan füzetek
Tanári kézikönyvek:
Cs.F.-né Nemes Márta: A családról mint nevelő rendszerről Kiadó: A családi nevelésért Alapítvány, 1995.
6.	Zsíros Lajosné: A szeretetről
7.	Polinger Mária - Zsíros Lajosné: Értelmes élet
8.	Bohár András: Antropológiai és etikai vázlatok
9.	Kamarás István: Íme az ember
10.	Kuslits Katalin: Tanítható-e az ember?
11.	Kamarás István: Emberismeret, erkölcsismeret, vallásismeret tantárgyi útmutató Bp. ÉKP Központ, 1995.
12.	Szabó: Szöveggyűjtemény az Erkölcstani vázlatokhoz
13.	Szabó: Erkölcstani vázlatok
14.	Balogh: Vallási ismeretek, szakrális terek
15.	Kuslits: Tanítható-e az ember?
16.	Zsolnai Józsefné; Zsolnai: Emberismeret 1.
17.	Kiss; Zsolnai: Képes vagyok rá... 2. osztály
18.	Kiss; Zsolnai: Emberismeret 
19.	33 osztályfőnöki óra: Óratervek, óravázlatok középiskolai tanárok számára – Tóth Tibor, Szeged: Mozaik, 1995.
20.	Beszéljük meg! Osztályfőnöki témakörök A-tól Z-ig – Hudyné Gyulai Zsuzsanna – Pózna Gabriella, Bp.: Raabe, 1999.
21.	Osztályfőnöki kézikönyv – Szabó Kálmán, Bp.: Nemzeti Tankönyvkiadó, 1997.
22.	Kézikönyv osztályfőnököknek – Szekszárdi Júlia, Bp.: Szakközépiskolai Projekt, 1995.
23.	A pedagógus új típusú feladatai a modern iskolában 
24.	Osztályfőnöki kézikönyv a minőségbiztosítás jegyében – Fürstné Kólyi Erzsébet, Bp.: Flaccus, 1999.
25.	Osztályfőnöki kézikönyv az általános iskola 5-8. osztálya számára – Majzik Lászlóné (OPI), Bp.: Tankönyvkiadó, 1983.
26.	Osztályfőnöki kézikönyv az ált. iskolák számára – Tóth Tibor, Pest Megyei Pedagógiai Szolgáltató Intézet, Bp., 1998.
27.	Száz eset, ezer tanulság: történések a nevelés-oktatás világából – Benedek István, Bp.: OKKER K., 2000.
28.	Mit tehet az osztályfőnök? Mit tegyen a szülő? - konfliktusok és feloldásuk az iskolában, a családban – Oláh Erzsébet – Zsidi Zoltán, Debrecen: Tóth Könyvkereskedés, 1998.
29.	Közösségek rejtett hálózata: A szociometriai értelmezés – Mérei Ferenc, Bp.: TK, 1988.
30.	Hogyan tanítsuk gyermekeinket tanulni? – Robert Fisher, Bp.: Műszaki Könyvkiadó – Calibra Könyvek, 1999.
31.	Könyv a tanulásról. Tanulási képességet fejlesztő tréning 12-16 éveseknek – Oroszlány Péter, Bp.: AKG Kiadó, 1998.
32.	Ferku Imre: A pedagógus munkája az ezredfordulón, Nyíregyháza.; MPKITK. 1999.
33.	Ferku Imre: Tehetségnevelés, Nyíregyháza.; OKTESZT, 1996.
34.	Tanári kézikönyv a tanulás tanításához - Oroszlány Péter, Bp.: AKG Kiadó, 1994.
35.	Magánélettan – Bácskai Júlia, Bp.: PannonKlett, 1997.
36.	Illik tudni. a kultúrált viselkedés szabályai – Köves J. Julianna, Bp.: K. u. K. K., 1994.
37.	Nyelvi illemtan – Deme László, Grétsy László, Wacha Imre, Bp.: ILK, 1987.
38.	Tanítható-e az ember? : Szöveggyűjtemény – Kuslits Katalin, Bp.: Dinasztia, 1993. Tanítható-e az ember? : Tanári segédkönyv – Kuslits Katalin, Bp.: Dinasztia, 1993.
39.	Egészségnevelés: Módszertani ajánlás a NAT alapján – Csutor Béla, Bp.: Flaccus, 1998.
40.	Útmutató és tanmenetjavaslatok a 3., 4., 5., 6., 7., 8. osztályos Lelki egészségtan tankönyvekhez – ö.á.: Zsíros Lajosné, Bp.: Magister, 1993.
41.	Kísértés a jóra (Etikai olvasókönyv) Mócz István – Bp.: Szent István Társulat, 1993.
42.	Erkölcstani vázlatok: Tankönyvpótló jegyzet az általános iskolák felső tagozatosai a középiskolák tanárai és 1-4. osztályos tanulói számára, összeáll. és szerk. Szabó Pál Tivadar, Bp.: Ikva, 1994.
43.	Szöveggyűjtemény az Erkölcsi vázlatok c. jegyzethez – szerk. és válogatta Szabó Pál Tivadar, Bp.: Ikva, 1994.
Tanulói segédletek:
Emberismeret – önismeret:
44.	Önismereti alapok: Emberismeret 13 éveseknek – Réthy Endréné, Bp.: Nemzeti Tankönyvkiadó, 1998.
45.	Hogyan tanuljak, hogy legyek valaki? – Fürstné dr. Kólyi Erzsébet – Sipos Endre, Bp.: Fürst Stúdió, 1996.
46.	Hogyan viselkedjem?: hasznos tanácsok tizenéveseknek és szüleiknek – Fürstné dr. Kólyi Erzsébet, Bp.: Konsept, 1994.
47.	Milyen legyek?: Mit kell tudnom, mit kell tennem? Kis etikai kézikönyv: hasznos tanácsok tizenéveseknek és szüleiknek – Fürstné dr. Kólyi Erzsébet, Bp.: Konsept.
Lelki egészségtan (sorozat): Kalauz erkölcstanhoz
48.	A szeretetről: 8-9 éves tanulóknak – Zsíros Lajosné, Bp.: Magister, 1993.
49.	Én és a világ: 9-10 éves tanulóknak – H. Nagy Valária, Bp.: Magister, 1993.
50.	A jellem értékei és hibái: 10-11 éves tanulóknak – Polinger Mária, Bp.: Magister, 1993.
51.	Értelmes élet: 11-12 éves tanulóknak – Polinger Mária – Zsíros Lajosné, Bp.: Magister, 1993.
52.	A küszöbön: 12-13 éves tanulóknak - Zsíros Lajosné, Bp.: Magister, 1993.
53.	Életutak. Példaértékű tulajdonságok: 13-14 éveseknek – Szabó Judit – Zsíros Lajosné, Bp.: Magister, 1993.
54.	Egészséged – Testben – Lélekben: Pozitív Döntéshozás: Mondj Nemet a probléma-helyzetekre: Tanári kézikönyv Bp.: CHEF – Hungary Alapítvány
•	Ép testben ép lélek: Segédanyag az egészségneveléshez – Dr. Végh Ilona, Bp.: Nemzeti Tankönyvkiadó, 1998.
•	Szeretetfürdőben: Érzelmi-szexuális nevelés és családtervezés, Kézikönyv fiataloknak – Kun János - Kun Jánosné, Bp.: Irkadas, 1994.
Az egészséges életért (sorozat):
•	Életünk válsághelyzetei: A depresszió és a stressz – Dr. Bíró Sándor, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Szenvedélyeink: Megelőzés, felismerés, rehabilitálás – Dr. Buda Béla, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Maradj fiatal! A sportolás és az egészség – Dr, Frenkl Róbert, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Öröm és üröm: Szexuális úton terjedő betegségek: Megelőzés, felismerés, rehabilitálás – Dr. Timner Margit, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Miért ne dohányozzunk? Megelőzés, felismerés – Dr. Kovács András – Dr. Kiss András – Dr. Landi Anna, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Kinek ártanak a vírusok? Megelőzés, felismerés, rehabilitálás – Dr. Berenczi György, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Féltékenység (betegség?) – Dr. Haraszti László, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Korunk réme, az Aids: Megelőzés, felismerés, együttélés – Dr. Marcell István, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Életvezetési ismeretek és készségek: A 10-14 éves korosztály nevelőinek tanári kézikönyve – Csendes Éva
Budapest: Calibra, 1996.
•	Egészségnevelés: Egészségkárosító szenvedélyek megelőzése a tanórán és a tanórán kívüli nevelésben – szerk. Csutor Béla, Bp.: Flaccus, 1998.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Osztályozás nélküli értékelés esetén: „ A tanuló aktívan részt vett a modul feldolgozásában. ”
•	Ha a tantestület úgy dönt, hogy osztályzattal minősíti a modul feldolgozása során nyújtott tanulói teljesítményeket, akkor az „elégséges osztályzat” a magasabb évfolyamra lépés feltétele.
•	Az emberrel, a társadalommal és az erkölccsel kapcsolatos ismeretszerzési és – feldolgozási képességek fejlődése. Életkorának megfelelő szinten legyen képes különböző forrásokból ismeretek összegyűjtésére, osztályozására, elemzésére, a köztük lévő összefüggések keresésére és azokból következtetések levonására.
•	Az emberrel, a természeti, a társadalmi környezettel és az erkölccsel kapcsolatos tudását, véleményét legyen képes kifejezni, mások megnyilatkozását tudja kritikusan értelmezni.
•	Legyen tisztában az egyéni és közösségi értékekkel, az alapvető állampolgári jogokkal és kötelességekkel. Legyen képes erkölcsi értékeket felismerni, tudjon különbséget tenni a jó és a rossz, az igaz és hamis, valamint a szép és a rút között.

Témakör
Az emberi természet
Óraszám:	8 óra

Altémák címei	
Az ember  egyedfejlődése
A születés előtti időszak és a születés.
Életszakaszok: csecsemőkor, kisgyermekkor, kisiskoláskor, serdülőkor, ifjúkor, felnőttkor, öregkor.
Test és lélek
A test és a lélek egysége.
Egészség, betegség, fogyatékosság, egészség és egészség.
Testünk és egészségünk iránti felelősségünk.
Pszichikus működésünk és mozgatóink
Érzékelés és cselekvés.
Ösztönök, indulatok, érzések, érzelmek, értékelés.
Megismerés, gondolkodás.
Meghatározottságaink és gyökereink.
Szükségleteink és érdekeink.
Előítéleteink.
Nyitottság, empátia és tolerancia.
Ismert és rejtett, aktuális és ideális énjeink.	
Tevékenységek	
–	Beszélgetés, véleménycsere, vita (szabad asszociációk, vélemények felszínre hozása és ütköztetése, hipotézisek bizonyítása és cáfolata, szövegek megbeszélése és elemzése, többféle embertudományi megközelítés (biológiai, pszichológiai, szociológiai, politológiai, néprajzi, kultúrantropológiai, filozófiai, esztétikai, teológiai, erkölcsi).
–	A játék (népi játékok; játékok, szerepjátékok, jelenetek bemutatása, meditáció, szemlélődés, élménybeszámoló, dramatizálás, szociodráma, pszichodráma). Helyzetgyakorlatok megismerkedés és interjú szakemberekkel. Videofilmek vetítése, szituációs játékok elemzése, önelemzés. Bábozás, parodizálás; gyűjtőmunka otthon és az iskolában; saját készítésű fényképekből kiállítás.
–	Kutatás (önmaguk, események, helyzetek megfigyelése és elemzése, megismerkedés és interjú szakemberekkel, adatok és tények összegyűjtése, rendezése és elemzése, kísérletek, írásos és szóbeli kutatási beszámolók készítése). Filmnézés, olvasás, magyarázat, jegyzetelés, élethelyzetek, szituációk eljátszása, azok elemzése, riportok készítése magnóval és azok megjelenítése írásban, pályázatok kiírása, értékelése, tanulói kiselőadások, ötletroham, kiállítások rendezése, vizuális megjelenítés).
–	Kiegészíthetik: könyvtári kutatás, referálás, bibliográfia-készítés; napló (munka -, olvasmány-, esemény-, belső történés napló) vezetése, írásművek készítése (jegyzet, ismertetés, összegzés, tanulmány, esszé), bibliográfia összeállítása, a tanultak és feltártak vizuális megjelenítése, alkalmi divatbemutatók, sajtófigyelés, élménybeszámoló készítése, a tanult témaköröket bemutató kiállítások rendezése, segítségre szorulók megismerése, és megsegítése, cselekvési program készítése (saját maga, társai, környezete és a helyi társadalom számára), meditáció, szemlélődés; fórum; vetélkedő, művészi alkotás létrehozása egyénileg vagy közösen.	

Témakör
Egyén és személy
Óraszám:	8 óra

Altémák címei	
Kommunikáció, nyelv, gondolkodás
Nyelv és kommunikáció.
Intelligencia, okosság, bölcsesség.
Megismerés és tudás.
Adottság,készség, képesség és tehetség.
Problémamegoldás, tanulás.
Emberi szellem – emberi kiteljesedés
Kíváncsiság.
Kreativitás, intuíció. Hit és tudás.
Önmegvalósítás, önszeretet, önzés.
Siker és boldogság.
Öröm és szenvedés.
Az ember mint értékelő és erkölcsi lény
Értékek és normák.
Az értékelés és nehézségei.
Illendőség, helyesség, igazságosság.
Jó és rossz.
Szokások és erkölcsök.
A cselekvő szabadsága, érettsége és tudatossága.
Választás és döntés
Szándék és tett.
A hiba és a bűn.
A lelkiismeret.
Az erények. A helyes életvezetés alapelvei.	
Tevékenységek	
–	Beszélgetés, véleménycsere, vita (szabad asszociációk, vélemények felszínre hozása és ütköztetése, hipotézisek bizonyítása és cáfolata, szövegek megbeszélése és elemzése, többféle embertudományi megközelítés (biológiai, pszichológiai, szociológiai, politológiai, néprajzi, kultúrantropológiai, filozófiai, esztétikai, teológiai, erkölcsi).
–	A játék (népi játékok; játékok, szerepjátékok, jelenetek bemutatása, meditáció, szemlélődés, élménybeszámoló, dramatizálás, szociodráma, pszichodráma). Helyzetgyakorlatok megismerkedés és interjú szakemberekkel. Videofilmek vetítése, szituációs játékok elemzése, önelemzés. Bábozás, parodizálás; gyűjtőmunka otthon és az iskolában; saját készítésű fényképekből kiállítás.
–	Kutatás (önmaguk, események, helyzetek megfigyelése és elemzése, megismerkedés és interjú szakemberekkel, adatok és tények összegyűjtése, rendezése és elemzése, kísérletek, írásos és szóbeli kutatási beszámolók készítése). Internet-kutatás. Filmnézés, olvasás, magyarázat, jegyzetelés, élethelyzetek, szituációk eljátszása, azok elemzése, riportok készítése magnóval és azok megjelenítése írásban, pályázatok kiírása, értékelése, tanulói kiselőadások, ötletroham, kiállítások rendezése, vizuális megjelenítés).
–	Kiegészíthetik: könyvtári kutatás, referálás, bibliográfia-készítés; napló (munka-, olvasmány-, esemény-, belső történés napló) vezetése, írásművek készítése (jegyzet, ismertetés, összegzés, tanulmány, esszé), bibliográfia összeállítása, a tanultak és feltártak vizuális megjelenítése, alkalmi divatbemutatók, sajtófigyelés, élménybeszámoló készítése, a tanult témaköröket bemutató kiállítások rendezése, segítségre szorulók megismerése, és megsegítése, cselekvési program készítése (saját maga, társai, környezete és a helyi társadalom számára), meditáció, szemlélődés; fórum; vetélkedő, művészi alkotás létrehozása egyénileg vagy közösen.	

Témakör
Társas kapcsolatok
Óraszám:	15 óra

Altémák címei	
Társaink 
Szülő és gyermek, testvérek, házastársak.
Barátság.
Munkatársak, diáktársak.
Nemzetiségi és nemzeti hovatartozás.
Kapcsolatok 
A kapcsolatok szimmetriája.
Rokonszenv és ellenszenv.
Őszinteség és hazugság.
Hűség.
Engedelmesség, tekintély, kritika.
Előítéletesség és nyitottság.
Alkalmazkodás és önállóság.
Gyávaság és bátorság.
Bizalom.
Erőszak, jogos önvédelem.
Nemiség, szerelem, házasság
Férfi és női szerepek.
A nemi érettség.
Szerelem és házasság.
A házasság, mint szövetség, mint otthonteremtés, mint biológiai, érzelmi, gazdasági, jogi erkölcsi szövetség, mint szeretetkapcsolat
és életadás.
Konfliktusok a házasságban és megoldásuk.
Az emberi társadalom 
Az ember, mint csoportlény.
Egyén és közösség.
Magánélet és közélet a társadalomban.
Munka, gazdaság, alkotás
Fizikai és szellemi munka.
A munka, mint szaktudás, az alkotás mint jog és kötelesség.
Megélhetés, gazdálkodás, jólét.
Tulajdon.
Vállalkozás.
Kultúra és művelődés
Társadalom, kultúra, vallás.
Kultúra és civilizáció.
Kultúra és művelődés.
Műveltség és képzettség.
Életszínvonal, életmód és életminőség
Jólét és jól–lét.
Munkaidő, szabadidő, szórakozás.
Otthonteremtés.
Háztartás.
Ünnep és ünneplés.
Az élet értelme az értelmes élet.
Ember és természet
Beavatkozás, uralom, felelősség.
Természet és világegyetem, környezetvédelem.
Hit, világszemlélet, vallás
Megismerés, hit, meggyőződés.
Természetkép, világkép, világszemlélet.
Istenhitek és vallások.
A vallás, mint hit, ismeret, élmény, szertartás, rítus és közösség.
A vallás, mint világmagyarázat.
Egyéni és közösségi értékek
A demokratikus állampolgárság értékei: a közjó, az egyén jogai, törvényesség, emberi jogok, más kultúrák tisztelete,
Hagyománytisztelet, igazság, törvényesség, igazságosság, a polgári állam értékei.
Társadalmi közösségek.
Az egyén és közösség a társadalomban.
Döntés, megegyezés, együttműködés, többség, kisebbség.

	
Tevékenységek	
–	Beszélgetés, véleménycsere, vita (szabad asszociációk, vélemények felszínre hozása és ütköztetése, hipotézisek bizonyítása és cáfolata, szövegek megbeszélése és elemzése, többféle embertudományi megközelítés (biológiai, pszichológiai, szociológiai, politológiai, néprajzi, kultúrantropológiai, filozófiai, esztétikai, teológiai, erkölcsi).
–	A játék (népi játékok; játékok, szerepjátékok, jelenetek bemutatása, meditáció, szemlélődés, élménybeszámoló, dramatizálás, szociodráma, pszichodráma). Helyzetgyakorlatok megismerkedés és interjú szakemberekkel. Videofilmek vetítése, szituációs játékok elemzése, önelemzés. Bábozás, parodizálás; gyűjtőmunka otthon és az iskolában; saját készítésű fényképekből kiállítás.
–	Kutatás (önmaguk, események, helyzetek megfigyelése és elemzése, megismerkedés és interjú szakemberekkel, adatok és tények összegyűjtése, rendezése és elemzése, kísérletek, írásos és szóbeli kutatási beszámolók készítése). Filmnézés, olvasás, magyarázat, jegyzetelés, élethelyzetek, szituációk eljátszása, azok elemzése, riportok készítése magnóval és azok megjelenítése írásban, pályázatok kiírása, értékelése, tanulói kiselőadások, ötletroham, kiállítások rendezése, vizuális megjelenítés).
–	Kiegészíthetik: könyvtári kutatás, referálás, napló (munka-, olvasmány-, esemény-, belső történés napló) vezetése, írásművek készítése (jegyzet, ismertetés, összegzés, tanulmány, esszé), bibliográfia összeállítása, a tanultak és feltártak vizuális megjelenítése, alkalmi divatbemutatók, sajtófigyelés, élménybeszámoló készítése, a tanult témaköröket bemutató kiállítások rendezése, segítségre szorulók megismerése, és megsegítése, cselekvési program készítése (saját maga, társai, környezete és a helyi társadalom számára), meditáció, szemlélődés; fórum; vetélkedő, művészi alkotás létrehozása egyénileg vagy közösen.	

Szépirodalmi ajánlások:
1.	Mohás Lívia: Mit tudsz önmagadról?
2.	Molnár Ferenc: A Pál utcai fiúk
3.	Kosztolányi Dezső: A szegény kisgyermek panaszai
4.	Oscar Wilde: Az önző óriás
5.	Ingrid Sjöstrand: A felnőttek furcsák néha
6.	Mihálka György: Én és a nagyapa
7.	Janikovszky Éva: Akár hiszed, akár nem
8.	Kosztolányi Dezső: Halotti beszéd
9.	Antoine de Saint – Exupéry: A kis herceg
10.	Vekerdy Tamás: Beszélgessünk iskolásokról
11.	Janikovszky Éva: Már iskolás vagyok
12.	Janikovszky Éva: Velem mindig történik valami
13.	Gelléri Andor Endre: Ötös
14.	Móricz Zsigmond: Légy jó mindhalálig
15.	Fehér Klára: bezzeg az én időmben
16.	Kölcsey Ferenc: Parainesis Kölcsey Kálmánhoz
17.	Marcus Aurelius gondolatai
18.	Babits Mihály: Hazám
19.	Kölcsey Ferenc: Parainesis Kölcsey Kálmánhoz
20.	Buddha: Gyakorlati útmutatás a helyes élethez
21.	Márai Sándor: Füveskönyv
22.	Ancsel Éva: Százkilencvennégy bekezdés az emberről
23.	Adamis Anna: Arra születtem
24.	Kosztolányi Dezső: Már néha gondolok a szerelemre
25.	Vekerdy Tamás: Beszélgessünk iskolásokról
26.	Bruce Lansky: A Murphy szülők törvénykönyve, avagy a gyermeknevelés kelepcéi
27.	Vekerdy Tamás: Kamaszkor körül
28.	Janikovszky Éva: A tükör előtt 
29.	Janikovszky Éva: A lemez két oldala
30.	Mihálka György: Fáj a fejem
31.	Vámos Miklós: Cédulák
32.	Siv Wideberg: Móráéknál
33.	Mihálka György: Világgá megyek

Forrásjegyzék az irodalmi ajánláshoz:
55.	Molnár Ferenc: A Pál utcai fiúk, Móra Ferenc Könyvkiadó, Budapest 1977. 32. o.
56.	Oscar Wilde: Dorian Gray arcképe
57.	Mesék – elbeszélések, Európa Könyvkiadó, 1987. 202. o.
58.	Ami a szívedet nyomja- Mai svéd gyermekversek, Móra Ferenc Könyvkiadó, 1975. 66. o. 53. o.
59.	Mihálka György: Tisztán avagy gyermekszemmel a felnőttek világa, Kecskemét, 1992. 10. o., 30. o., 72. o.
60.	Janikovszky Éva: Akár hiszed, akár nem, Móra Ferenc Könyvkiadó, 1984.
61.	A Nyugat költői Első kötet, Móra Könyvkiadó, 1985. 207. o.
62.	Antonie de Saint- Exupéry: A kis herceg, Láng Kiadó, 1994. 63- 65. o.
63.	Vekerdy Tamás: Beszélgessünk iskolásokról
64.	Kamaszkor körül, Lásd a MPKITK könyvtárában
65.	Karinthy Frigyes válogatott művei, Szépirodalmi Könyvkiadó, 1962. 404. o.
66.	Móricz Zsigmond: Légy jó mindhalálig, Móra Könyvkiadó, 1980. 107., 73., 64. o.
67.	Kölcsey Ferenc, Tóth Könyvkereskedés Kft., 1997. 92-93. o., 89-90. o.
68.	Babits Mihály összegyűjtött versei, Századvég kiadó, 1993. 308. o.
69.	Márai Sándor: Füveskönyv, Akadémiai Kiadó, Helikon Kiadó 52. o., 96. o.
70.	Janikovszky Éva: A tükör előtt (Egy kamasz monológja) 
71.	Kincskereső, 1990. szeptember 6. o.

TÖRTÉNELEM 8. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Év eleji ismétlés	3	
A világ a 20-as és 30-as években	11	
Magyarország a két világháború között	12	
A második világháború Magyarország részvétele a II. világháborúban	11
	
A globalizálódó világ	7	
Magyarország története napjainkig	11	
Állampolgári ismeretek 	11	
Év végi ismétlés	4	
Szabadon felhasználható órakeret	4	
Összesen:	74 óra	
A kötelező órakeretet (70) kiegészíti még 4 szabadon felhasználható óra. Ezeket használjuk fel a topográfiai ismeretek elmélyítésére, a készségfejlesztésre, az egyes korszakok jellemzőinek megismerésére, helytörténeti kutatásra.
Tanulói- és a tanítást-tanulást segítő taneszközök:[
Tankönyv, munkafüzet, témazáró feladatlapok, Képes történelem atlasz, vaktérképek, történelmi olvasókönyvek, a kornak megfelelő falitérképek.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei:
1.	Ismeretszerzés, tanulás:
A tanuló:
•	Tudjon ismereteket meríteni saját emberi-társadalmi környezetéből, történetekből, képekből, a tömegkommunikációs eszközökből és más ismerethordozókból
•	Tudjon ismereteket meríteni egyszerű statisztikai adatokból, grafikonokból, diagramokból, törvényekből, egyéb forrásokból
•	Legyen képes a tankönyvi anyag részegységeiben a legfontosabb gondolatokat megjelölni
•	Legyen képes egy-egy rövid forrásból merített ismeretből beszámolni
•	Legyen képes adott témához információkat gyűjteni az iskolai vagy más könyvtárban, médiában, múzeumban, interneten
–	Tudja használni a különböző léptékű történelmi térképeket, segédkönyveket és lexikonokat
–	Tudja alkalmazni a tanult történelmi helyzeteket más-más országok történelmének tanulmányozásakor
–	Tudjon a tankönyv szövegéhez kérdéseket megfogalmazni
–	Tudja a tankönyvi grafikonokat, diagramokat, táblázatokat néhány mondattal értelmezni
–	Legyen képes az eltérő adatok, adatsorok összevetésre
–	Ismerje a tanult történelmi korszak kiemelkedő magyar történelmi személyiségeit
•	Tudja néhány mondattal bemutatni e személyiségek szerepét, jelentőségét
2.	Kritikai gondolkodás:
A tanuló:
•	Önállóan tudja megmagyarázni a különböző társadalmi-történelmi események okait, következményeit
•	Legyen képes véleményét megfogalmazni a történelmi-társadalmi eseményekről
•	Legyen képes felismerni és a változásokat nyomon követni egy-egy történelmi jelenség kapcsán
•	Tudjon kérdéseket megfogalmazni egy-egy részegységhez
•	Tudja megkülönböztetni a feltételezést az igaz történettől
–	Legyen képes türelmesen meghallgatni tanulótársa véleményét, és legyen képes figyelembe venni azt saját véleménye kialakításában
•	Legyen képes érveket és ellenérveket megfogalmazni a viták során a saját véleménye kialakításakor
•	Legyen képes különböző időszakok térképeit összehasonlítani

3.	Kommunikáció:
A tanuló:
–	Legyen képes szóban és írásban a feltett kérdésre 10-15 mondattal válaszolni
–	Legyen képes ismeretterjesztő irodalom felhasználásával kiselőadást, beszámolót készíteni
–	Tudjon vázlatot készíteni a tankönyvi anyaghoz
–	Legyen képes a vázlatkészítéskor szimbolikus jeleket alkalmazni
–	Tudjon nevelői segítséggel forrásokat elemezni
–	Tudjon önállóan egyszerű forrásokat értelmezni 
–	Tudja rendszerezni az egyetemes és magyar történelem eseményeit
–	Tudjon 15-20 mondatos fogalmazást készíteni valamely történelmi, társadalmi témáról
–	Legyen képes felismerni az adott történelmi események szituációit, tanári irányítással megjeleníteni
–	Tudjon történelmi témáról sematikus rajzot készíteni
4.	Térben-időben való tájékozódás:
A tanuló:
•	Tudja alkalmazni az idő tagolására szolgáló kifejezéseket
•	Tudja a megadott eseményeket időrendbe állítani
•	Legyen képes egyszerű kronológiai számítások elvégzésére
–	Tudjon eseményt kapcsolni a kerettantervben felsorolt évszámokhoz
–	A tankönyvi kronológiai táblázat segítségével tudja a magyar és az egyetemes történelmi eseményeket összekapcsolni
–	Tudja megállapítani, hogy a magyar és az egyetemes történelmi személyiségek közül kik voltak kortársak
–	Ismerje a kiemelt események időpontjait
–	Tanári segítséggel tudjon egyszerű térképvázlatot készíteni
–	Tudjon eseményt kapcsolni a kerettantervben felsorolt helynevek feléhez
–	Tudja megmutatni a falitérképen és a Képes történelmi atlaszban a kerettantervben megjelölt helynevek felét

Témakör
A világ a 20-as és 30-as években
Óraszám:	11 óra

Altémák címei	
A világ a XX. század húszas és harmincas éveiben
Hatalmi átrendeződés Európában az első világháború után
Közép-Európa nyugtalan évei; Politikai és társadalmi küzdelmek a parlamentben és a parlamenten kívül
Új államok születése, a régiek újjászületése Kelet-Közép-Európában
Nyugat-Európa: a „boldog húszas évek” a győztes országokban; Az Európán kívüli világ
A nagy gazdasági világválság
A nácizmus Németországban
A sztálini Szovjetunió
Út a háború felé; Változások a világpolitikában a harmincas évek második felében 	
Tevékenységek	
–	Ismertessék statisztikai adatok elemzésével, hogyan változott meg az európai országok területe az első világháború után
–	Készítsenek összehasonlító térképvázlatot a világháború előtti és utáni Európáról	
–	Mutassák meg a térképen, s rajzolják be a kontúrtérképbe Európa új és újjászülető államait
–	Ismertessék egykorú források felhasználásával az első világháborút lezáró békekötések legfontosabb pontjait
–	Jelöljék a kontúrtérképen az első világháború frontjainak alakulását
–	Mutassák meg a térképen az első világháború legfontosabb harcainak helyszíneit
–	Jelöljék az időszalagon az első világháború legfontosabb évszámait
Egykorú források felhasználásával ismertessék a nagy gazdasági világválság kialakulásának körülményeit
–	Készítsenek beszámolót a nagy gazdasági világválság idején élők életéről
–	Ismertessék, milyen úton próbált "kilábalni" a válságból: Olaszország, Németország
–	Olvasmányélményeik alapján számoljanak be Sztálin hatalomra kerülésének körülményeiről, a sztálinizmus kialakulásáról
–	Irodalmi művek segítségével mutassák be, milyen körülmények között él a Szovjetunió lakossága a sztálini diktatúra idején
–	Ismeressék, milyen programot dolgozott ki az Amerikai Egyesült Államok a gazdasági világválságból kilábalás érdekében
–	Számoljanak be arról, hogyan készülődtek a nagyhatalmak az újabb háborúra
–	Készítsék el a két világháború közötti diplomáciai események kronológiáját	
Ismeretek	
Fogalom:
Jelenkor, parlamenti demokrácia, gazdasági válság, nemzeti szocializmus, fajelmélet, antiszemitizmus, sovinizmus, koncentrációs tábor, egypártrendszer, sztálinizmus, koncepciós per, tervgazdálkodás, propaganda, New Deal
Név: Adolf Hitler, Joszip V. Sztálin, F. Roosevelt
Helynév: Csehszlovákia, Jugoszlávia, Ausztria, Szovjetunió, New York
Évszám: 1929-1933, 1938	

Témakör
Magyarország a két világháború között
Óraszám:	12 óra

Altémák címei	
Az őszirózsás forradalom
A rövid életű polgári köztársaság
A tanácskormány harcai és bukása
A Horthy-korszak kezdete
Trianon és következményei
A bethleni konszolidáció; A Horthy-rendszer megszilárdulása
Gazdaságunk a húszas években; A gazdasági válság Magyarországon
Kiútkeresés a válságból; A Gömbös-kormány
Hazánk külpolitikája a Horthy-korszakban
Életmód és szellemi élet a két világháború között	
Tevékenységek	
–	Ismertessék az "őszirózsás forradalom" legfontosabb eseményeit
–	Mutassák meg a térképen a forradalom legfontosabb harcainak helyszíneit
–	Jelöljék az időszalagon a forradalmi események legfontosabb időpontjait
–	Számoljanak be a forrásanyagok felhasználásával a trianoni békekötés következményeiről
–	Számoljanak be a gazdasági világválság magyarországi hatásáról
–	Készítsenek beszámolót a magyar társadalom két világháború közötti életmódjáról
–	Korabeli dokumentumok alapján fejtsék ki tanári segítséggel, menyiben változott Horthy Miklós kormányzói jogköre 1920-1944 között
–	Készítsék el a két világháború közötti kormánykörök diplomáciai lépéseinek kronológiáját
–	Vegyék számba a Horthy-korszakbeli tudomány és művelődés, kultúra nagyjait
–	Számoljanak be a szellemi élet okozta fejlődésről	
Ismeretek	
Fogalom:
Őszirózsás forradalom, tanácsköztársaság, konszolidáció, irredentizmus, antiszemita, kommunisták, nyilasok, konzervatív, liberális
Név: gróf Károlyi Mihály, Kun Béla, Horthy Miklós, gróf Bethlen István, gróf Teleki Pál, Gömbös Gyula
Helynév: Kárpátalja, Felvidék, Délvidék Észak-Erdély
Évszám: 1918, 1919, 1920	

Témakör
A második világháború, hazánk a második világháborúban
Óraszám:	11 óra
Altémák címei	
A második világháború megkezdődik
Európai háborúból világháború
A totális háború
Háború és gazdaság
Magyarország a második világháborúban
Hazánk a háború sodrában; Magyarország német megszállása 
Nyilas hatalomátvétel; Hadműveletek hazánk területén
Az európai és a magyar zsidóság tragédiája, a holochaust
A háború befejezése

	
Tevékenységek	
1.	Ismertessék a második világháború kitörésének körülményeit
2.	Számoljanak be forrásanyagok felhasználásával Gömbös Gyula, Teleki Pál, Szálasi Ferenc életútjáról, politikai pályájáról
3.	Gyűjtsenek képeket, és készítsenek tablót a második világháborúban alkalmazott haditechnikai eszközökről
4.	Készítsék el tanári segítséggel a Horthy-korszak kormányainak, illetve kormányfőinek kronologikus vázlatát
5.	Ábrázolják térképvázlaton Magyarország területi nyereségeit a bécsi döntéseket követően
6.	Forrásanyagok felhasználásával ismertessék Magyarország német megszállásának körülményeit
7.	Ismertessék a háború befejezésének körülményeit
8.	Végezzenek kutatást, milyen katonai események, hadműveletek történtek lakóhelye környezetében
9.	Vitassák meg: Mennyiben játszott szerepet az atombomba bevetése a háború befejezésében
10.	Értelmezzék a kerettantervben felsorolt fogalmakat
11.	Mutassák meg a térképen és a kontúrtérképen a kerettantervben megjelölt helyeket
12.	Jelöljék az időszalagon a kerettantervben felsorolt évszámokat
13.	Fűzzenek eseményt a kerettantervben felsorolt évszámokhoz	
Ismeretek	
Fogalom:
Totális háború, hadigazdaság, gettó, deportálás, munkaszolgálat, holohauszt, "hintapolitika", partizán, antifasiszta, ellenállás, háborús bűnös, 
Név: Churchill, Kállay Miklós, Gömbös Gyula, Teleki Pál, Szálasi Ferenc
Helynév: Sztálingrád, Normandia, Auschwitz, Hirosima, Jalta, Potsdam
Évszám: 1939, 1941, 1944. március 19., 1944. október 15., 1945. május 9., 1945. szeptember 2.	

Témakör
A globalizálódó világ
Óraszám:	7 óra

Altémák címei	
Földünk a második világháború után; A kétpólusú világ; Az ENSZ
A „szabad világ” és a kommunista diktatúrák; Hidegháború
A békés egymás mellett élés; A világgazdaság
Az európai integráció
Az emberi és polgári jogok
Globális problémák – a globalizáció problémái	
Tevékenységek	
2	Ismertessék a második világháború után kialakult nemzetközi helyzetet
3	Ábrázolják térképen a katonai tömbök országait, befolyási övezeteit
4	Vitassák meg, hogyan és miért került a háború után a világpolitika irányítása új kezekbe
5	Számoljanak be arról, hogyan kezdődött Földünk kettészakadása
6	Nevezzék meg az ENSZ fő szerveit
7	Ismertessék, hogyan biztosította Sztálin maradéktalan befolyását a szocialista tömb országaiban
8	Sorolják fel a legfontosabb emberi és polgári jogokat
9	Számoljanak be a globalizálódó világ problémáiról	
Ismeretek	
Fogalom:
Hidegháború, kommunista diktatúra, harmadik világ, világgazdaság, globalizáció, integráció, népességrobbanás, fogyasztói társadalom, környezetkárosítás	

Témakör
Magyarország története 1945-től napjainkig
Óraszám:	11 óra
Altémák címei	
Hazánk a vesztes háború után
A koalíciós évek; A koalíció felbomlása és a pártállami rendszer létrehozása
Sztálinizmus Magyarországon - a Rákosi-korszak
Forradalom és szabadságharc Magyarországon: 1956
Hazánk 1956 után
A Kádár-korszak
Út a rendszerváltás felé: gazdasági, társadalmi, politikai változások
A rendszerváltás
A határon túli magyarok	
Tevékenységek	
–	Ismertessék, hogyan kezdődött hazánk új politikai élete
–	Értelmezzék a következő fogalmakat: lakosságcsere, internálás, kitelepítés, államosítás, kollektivizálás, rendszerváltás
–	Ismertessék, milyen politikai változások következtek be hazánkban Sztálin halála után
–	Készítsék el az 1956-os forradalom és szabadságharc kronológiáját
–	Számoljanak be a Kádár-korszak jellemzőiről
–	Vitassák meg: Miért és hogyan rendült meg a szocialista gazdaság
–	Számoljanak be a határon túl élő magyarok életéről
–	Ismertessék: Hogyan történt a rendszerváltás
–	Készítsenek beszámolót a korszak kiemelkedő politikusairól: Rákosi Mátyás, Nagy Imre, Rajk László, Tildy Zoltán, Antal József, Göncz Árpád
–	Kapcsoljanak a kerettantervben megjelölt évszámokhoz eseményt
–	Jelöljék az időszalagon a kerettantervben felsorolt évszámokat	
Ismeretek	
Fogalom:
Pártállam, internálás, kitelepítés, lakosságcsere, kollektivizálás, rendszerváltozás, földosztás, államosítás
Név:
Rákosi Mátyás, Nagy Imre, Rajk László, Tildy Zoltán, Kádár János, Antall József, Göncz Árpád
Évszám:
1945-1948, 1948-1953, 1956. október 23., 1989-1990	

Témakör
Állampolgári ismeretek
Óraszám:	11 óra

Altémák címei	
Az állam és polgára
A nyilvánosság
A politikai rendszer intézményei
Részvétel a közügyekben
Emberi jogok - társadalmi kötelezettségek
A gyermek jogai	
Tevékenységek	
–	Számoljanak be az állam felségjeleiről
–	Tanári segítséggel értelmezzék az alkotmány legfontosabb megállapításait
–	Számoljanak be az alkotmány alapján az állampolgárság kritériumairól
–	Ismerjék meg, hogyan lesz valaki képviselő
–	Rendezzenek az osztályban választási gyűlést
–	Látogassanak el az önkormányzati hivatalba
–	Kérjenek tájékoztatást a település jegyzőjétől a helyi önkormányzati választásokról
–	Ismertessék meg egymást a gyermeki jogokkal
–	A gyermeke jogainak figyelembe vételével készítsék el osztályuk házirendjét
2	A település idősebb tagjait felkeresve készítsenek riportot a település történetéről
–	Készítsék el családjuk családfáját
–	Készítsenek riportot osztálytársukkal a diákjogokról
–	Ismertessék a diákszervezetek működésének feltételeit
–	Készítsenek beszámolót a diákjogokhoz kapcsolódó tevékenységekről	
Ismeretek	
Fogalom:
Állam, nemzet, nemzetiség, etnikum, állampolgárság, önkormányzat, családfa, választási alapelvek, népszavazás, emberi jogok, diákjog, diákszervezet	

Könyvkatalógus (A teljesség igénye nélkül)

Dr. Lenkovics Barnáné: Falu - város
Jakab György: Az ókori és görög világ
Jakab György: Az őskor világa - Ókori civilizációk
Jakab György: A középkor világa
Lőrinc László: A kora újkor
Bujdosó Emma: A polgári társadalmak születése és működése
Filla István - Szebenyi Péter: Régen volt, hogy is volt…
Benkes Mihály: Töripuska
Varga Domokos: A mogyeriektől Mohácsig
Várkonyi Gábor: Középkor, kora újkor
Szabó György: Mitológiai kislexikon I-II.
Stefány Judit: Ázsiai kultúrák
Markó László: Általános történelmi fogalomgyűjtemény
Lothar Ungerer: Az Európai Unióról röviden
Grant, Michael: Róma császárai
Croiset, Maurice: A görög kultúra
Kósa Csaba: Félhold és kétfejű sas
Bihari Péter: A 20. század története fiataloknak
Mezey László Miklós; Pobori Ágnes: 20 történelmi arckép a 20. század magyar történelméből
Sipos Péter: XX. sz. egyetemes történelem 1914-1990
Martin Roberts: Európa története 1789-1914
Martin Roberts: Európa története 1900-1973
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei helytörténeti olvasókönyv
Csepela Jánosné -Horváth Péter-Katona András-Nagyajtai Anna: A történelemtanítás gyakorlata
Földes Péter: Az ősidők regénye
Kőszegi Frigyes: Élet az őskorban 
Szabó Árpád: A trójai háború
Komjáthy István: Mondák könyve
Lengyel Dénes: Régi magyar mondák
		   Magyar mondák
Gecse Gusztáv: Kérdések a vallásról
Horváth Pál: Vallásismeret
Dér Katalin-Horváth Pál: Bibliaismeret
Görög regék
Római regék és mondák
Germán, kelta regék
Egyiptomi és mezopotámiai regék és mondák
Indiai regék és mondák
Mítoszok földjén
A világ 100 csodája
A magyarok krónikája 
Az emberiség krónikája
A világháborúk krónikája
Királyok könyve
Pannon enciklopédia
Ezeréves Magyarország
A magyar történelem nagy alakjai
Herendi Miklós Művészettörténet I-II.
Pataki Gábor: Művészettörténet III.
Grawes: A görög mítoszok I-II.
Balla Árpád: Történelmi olvasókönyv az általános iskola 6. osztálya számára
Závodszky Géza: Történelmi olvasókönyv az általános iskola 
Balogh Béni: Magyar királymondák
Horváth Péter: Feladatok, rejtvények történelemből 5.
Csepela Jánosné: Feladatok, rejtvények történelemből 6.
dr.Helméczy Mátyás: Feladatok, rejtvények történelemből 7.
           Feladatok, rejtvények történelemből 8.
Kovács Gábor: Történelmi olvasókönyv. XX. század
Borhy László: Történelmi olvasókönyv. Ókor
Katona András: Történelmi olvasókönyv. Újkor
Sebestyén Mária: Történelmi személyek lexikona
Képes történelem sorozat:
Varga Domokos: Ős Napkelet
Szabó Miklós: Hellász fénykora
Falus Róbert: A Római Birodalom
Varga Domokos-Vekerdi László: Európa születése
Makkai László: A reneszánsz világa
Erdődy János: Küzdelem a tengerekért
Márkus István: Európa élre tör
Fekete Sándor: A nagy francia forradalom
R. Szabó Jenő: Polgárháború Észak-Amerikában
Randé Jenő: A gépek forradalma
D. Major Klára: Forradalmak százada
Gondos Ernő: Az első világháború és előzményei 1870-1918
Földes Péter: A Nagy Október
D. Major Klára: Lángoló világ
László Gyula: "Emlékezzünk régiekről"
Hegedüs Géza: Korona és kard
Varga Domokos:  Magyarország virágzása és romlása
Lengyel Balázs: A török Magyarországon
R. Várkonyi Ágnes: Két pogány közt
Fekete Sándor: Haza és haladás
Márkus István: Forradalom és szabadságharc
Csaba József- Varga Domokos: Vér és arany
Zalka Miklós: Mindenkihez!
Fekete Gyula: Fortélyos félelem igazgat
…Míg megvalósul gyönyörű képességünk, a rend
Larousse új képes történelmi sorozat:
	Az ősrobbanástól a gondolkodó emberig
	Ősi kultúrák, születő államok
	Az ókori Egyiptom és Hellász története
	Róma és a római világ története
	Korai civilizációk Európán kívül
	Nagy vándorlások szárazföldön és tengeren
	Lovagvárak és gótikus katedrálisok
	A nagy felfedezések kora
	A reneszánsz és a humanizmus fényei
	Királyok és lázadók küzdelmei
	Az és a vér kora
	Európa új rendje
	Az ipar vértelen forradalma
	A megújuló világ rendje
	Birodalmak és távoli gyarmatok
	A megváltozó Európa képe
	A két nagy háború
	Mai világunk: gondok és örömök
	A modern századvég, amiben élünk
	A jövő század hajnala
Új képes történelem sorozat:
	"Árpád jöve magyar néppel"
	Árpád örökében
	Liliom és holló
	Megújulások kora
	A kétfejű sas hatalmában
	Nemzet születik
	A boldog békeidők
	A csonka ország
	A rebellis tartomány
Szentiványi Jenő: A kőbaltás ember
V. G. Jan: Batu kán
	 Dzsingisz kán
Makkai Sándor: Magyarok csillaga
		    Táltoskirály
	    Sárga vihar
Lázár István: Képes magyar történelem
J. P. Taylor: Az első világháború képes krónikája
Magyar Zoltán: Keresztény lovagoknak oszlopa
Szabó Péter: A magyar állam születése

Angol 4-8. évfolyam
A tanterv, a NAT Élő idegen nyelv műveltségterület, a 4-8. évfolyamok követelményeit dolgozza fel.

A tantárgy óraszáma: 555

A Nyíregyházi Tanterv/helyi tervezés aránya: ~80/20 %.

Ennek felosztása:
Évfolyam	4.	5.	6.	7.	8.	Összesen	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
Angol	2	74	2,5	93	3	111	3	111	3	111	555	

Célok és feladatok
A negyedik évfolyamon kezdődő kisgyermekkori idegennyelv-oktatás alapvető célja lélektani és nyelvi: egyrészt kedvet ébreszteni a nyelvek tanulása iránt, sikerélményhez juttatni a diákokat, másrészt megalapozni a későbbi nyelvtanulást, főként a receptív készségek fejlesztésével. Ezekhez járul még a nyelvtanulási stratégiák kialakításának megalapozása.
Gyermekkorban a nyelvtanulás a természetes nyelvelsajátítás folyamataira épül. A gyerekek számukra érdekes, értelmes, önmagukban motiváló és kognitív szintjüknek megfelelő kihívást jelentő tevékenységekben vesznek részt. Ezek során a célnyelvet hallva, a szituációt, kontextust értve haladnak előre a nyelv elsajátításában. Ez a folyamat lassú, az idősebb korosztályra jellemző látványos nyelvi eredményt nem várhatunk. Egyik tipikus jellemzője a csendes szakasz, melynek során egyes diákok akár hónapokig nemigen szólalnak meg, de a játékos tevékenységekbe szívesen bekapcsolódnak.
Az idegen nyelvi órákon a gyerekek az ismeretlen nyelven hallottakat a világról kialakult ismereteik alapján értelmezik, ezért elengedhetetlen, hogy a tananyag általuk ismert tartalmakra épüljön. Ez egyrészt a konkrét helyzet kihasználásával, szemléltetéssel, másrészt már ismert tantárgyak anyagának integrálásával érhető el. Így válik az ismeretlen célnyelvi tanári beszéd érthetővé a diákok számára.
A kerettanterv az 1–4. évfolyamok anyanyelven megismert témaköreire, beszédszándékaira, fogalomköreire és tevékenységeire épül. A készségek közül a hallott szöveg értésének fejlesztése a legfontosabb, melynek fejlődését az órai utasítások és a cselekvésre épülő játékos feladatok teljesítéséből követhetjük nyomon. A beszéd az egyszavas válaszoktól (igen, nem, név, szín, szám stb.), a memorizált, elemezetlen nagyobb egységek használatáig terjed (köszönés, mondóka, körjáték, dal). Természetes része a gyerekek órai beszédének a magyar nyelvű kérdés és válasz, melyet visszajelzésként, megerősítésként használnak a tanár célnyelvhasználatával párhuzamosan.
A követelmények a természetes nyelvelsajátítás folyamatát tükrözve a szó és az egyszerű mondat szintjén mozognak. Az olvasás és írás bevezetésével célszerű várni, míg a gyerekekben felmerül erre az igény.

Az ötödik évfolyam megkezdésekor már minden diák (legalább) egy éve tanulja az idegen nyelvet. Megértik a tanár kéréseit, óravezetését, ismerősek a feladattípusok, órai tevékenységek, motiváltak, bíznak magukban, és néhány alapvető stratégiát már használnak.
A öt tanév céljai között első helyen áll a motiváció fenntartása, a gyerekek sikerélményhez juttatása értelmes munkával. Továbbra is a receptív készségek (hallott és olvasott szöveg értése) fejlesztése áll a középpontban, mivel a produktív készségeket (beszéd és írás) a receptív készségek közvetve fejlesztik. Az évek előrehaladtával egyre nagyobb hangsúlyt kap a beszédkészség. Lényeges nevelési cél a diákok olvasási igényének kialakítása és fejlesztése érdekes, könnyített vagy eredeti, illusztrált hosszabb szövegek olvastatásával.
A témakörök felölelik a tanterv egyéb tantárgyi tartalmait, hiszen a nyelvet nem önmagáért használjuk, hanem információszerzésre, illetve információ-feldolgozásra. A kereszttantervi törekvések hozzájárulnak az idegen nyelvi tananyag érthetővé tételéhez, de a tartalmakat más szempontból, másképp csoportosítva dolgozzuk fel, nehogy unalmassá váljanak.
A 10–14 éves korosztály nyelvelsajátítása során jobban támaszkodik memóriájára, mint a célnyelv szabályrendszerére, de egyre inkább képes szabályszerűségeket észrevenni a nyelvben. A szabályok ismerete ugyanakkor csak kismértékben segíti nyelvi fejlődésüket. A nyelvhasználatban a folyamatosság erősebb a nyelvhelyességgel szemben, de emellett szükség van a legfontosabb struktúrák automatizálására is. Cél, hogy esetleges nyelvi hibáikat maguk vegyék észre és javítsák, így segíthetjük őket autonóm nyelvtanulóvá válni.
A négy év során a diákoknak el kell jutniuk a nyelvtanulási stratégiák olyan szintű használatához, melyek lehetővé teszik számukra az osztályterem falain kívüli idegen nyelvi hatások (filmek, zene, tévéműsorok, újságok) hasznosítását és az irányított önálló haladást.
A nyolcadik osztály végére nyelvtudásuk eléri azt a mérhető szintet, mellyel képesek ismert témakörökben idegen nyelvű információt megérteni és adni, interakciókban sikerrel részt venni.

Kiemelt közös követelmények
A tanterv fő célkitűzése, hogy a nyelvtanulási célok mellett, olyan általános közös nevelési és oktatási célokat is teljesítsen, amelyek a tanulók felnőtté válásának, illetve társadalmi beilleszkedésének alap pillérei lehetnek.
Mivel a nyelvtanítás nem meghatározott ismeretanyag átadását tűzi ki céljául, hanem a nyelvi készségek elsajátítását (a nyelvtani szerkezetek csupán a nyelvi funkciók működését, ill. működtetését teszik lehetővé, és elsajátításuk nem képezi a tanulási folyamat végső célját), ezért lehetségessé válik általános, a társadalom által elismert értékek és tudásanyag közvetítése a nyelvi órán.

Fejlesztési követelmények

A tanuló képes idegen nyelvű információt megérteni és adni, interakcióban sikerrel részt venni. Képes a tanárral és társaival a célnyelven együttműködni a nyelvórai feladatok megoldásában. Tisztában van a nyelvtanulás részterületeivel (beszédkészség, olvasásértés, szókincs stb.), kialakult, továbbfejleszthető nyelvtanulási stratégiái vannak. Kialakul az igény benne, hogy az osztálytermen kívüli idegen nyelvi hatásokat (tévéműsorok, újságok stb.) is megpróbálja hasznosítani önálló haladása érdekében.

Témalista (ajánlás)
1.	Én és a családom: személyi adatok; foglalkozások; otthoni teendők, kötelességek; családi ünnepek.
2.	Emberi kapcsolatok: barátság; emberek külső és belső jellemzése.
3.	Tágabb környezetünk: falu, kisváros, nagyváros, ország; a lakóhely bemutatása; lakóhelyünk megóvása.
4.	Természeti környezetünk: a természet megóvása; Földünk nevezetes tájai; veszélyeztetett növények és állatok.
5.	Az iskola világa: az iskola bemutatása; az ideális órarend; az ideális iskola.
6.	Egészség és betegség: a leggyakoribb betegségek; a leggyakoribb sérülések.
7.	Étkezés: étkezési szokások nálunk és más országokban; különleges ételek és ételreceptek; viselkedés az étkezésnél.
8.	Vásárlás: mindennapi bevásárlás; ajándékok ünnepekre.
9.	Utazás: utazási előkészületek; a kedvenc közlekedési eszközöd.
10.	Szabadidő és szórakozás: sport az iskolában és az iskolán kívül; tévé, videó, számítógép és olvasás.

Értékelés
A számonkérésnél fontos szempont, hogy a tanuló felismerje, nem a nyelvről, annak grammatikai, lexikai, szemantika rendszeréről tanul, hanem magát a nyelvet tanulja. Ennek megvalósítása érdekében kerülni kell a szövegkörnyezetből kiragadott, csupán a nyelvtani, ill. lexikai tudást mérő dolgozatokat. Helyettük olyan kommunikatív feladatokat kell a tanulókkal elvégeztetni, mind írásban, mind pedig szóban, melyek természetüknél fogva képesek jelezni a tanulók nyelvhasználási képességét.
Mindazonáltal figyelembe kell venni a mindenkori vizsgarendszer követelményeit is, hiszen az oktatás egyik célja az, hogy a tanulók sikeres vizsgát tegyenek tanulmányaik végén, esetleg az iskolarendszeren kívül működő nyelvvizsga-követelményeknek megfeleljenek.
Számonkérés módja:
 A szóbeli számonkérés mellett évente két nagydolgozat, mely a következő feladattípusokat tartalmazza:
-	Olvasásmegértési készséget mérő feladat
-	Nyelvhasználatot mérő feladat – hiányzó szavak, nyelvtani szerkezetek behelyettesítése összefüggő szövegbe
-	Íráskészséget mérő feladat
-	Beszéd utáni megértési készséget felmérő feladatok
Javasoljuk a dolgozatok két tanórára történő lebontását, mivel így a tanulók számára ez kevésbé megterhelő.

Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
A megfelelő tananyag kiválasztásánál két területet kell a gyakorló tanárnak megvizsgálnia: a tanulói csoport igényeit és annak jellemzőit, illetve az értékelésre kiválasztott tananyagot.
A tanulók megvizsgálásakor a következő pontokra kell a tananyag választónak koncentrálnia:
Kor, nem, társadalmi/kulturális háttér, motiváció/az idegen nyelvhez való hozzáállás, a gyerekek nyelvtudása, ill. Általános ismereteik, érdeklődési körük.
Amikor a tanulók nyelvtanulási igényeit vizsgáljuk, fontos, hogy az alábbi kérdésekre válaszokat kapjunk:
-	Melyek azok a leggyakoribb és legvalószínűbb beszédhelyzetek, amelyekben a tanulók a jövőben az idegen nyelvet használni fogják?
-	A nyelvi készségeket (beszéd, írás, olvasás, hallás utáni megértés) milyen fontossági sorrendbe lehet állítani az előző kérdés alapján?
-	Az órai munkából százalékos arányban mennyi időt kell a fenti készségek fejlesztésére szánni?
A kérdésekre válaszolva már meg lehet határozni, hogy milyen típusú és szerkezetű tananyagra van szükségünk egy adott tanulói csoport oktatásához. Ki kell azonban azt is hangsúlyozni, hogy nem csupán a tanulók igényeit és jellemzőit kell a tananyag kiválasztásakor figyelembe venni, hanem a tantervi előírásokat és az iskola pedagógiai programját is.
Miután megfelelő adatokkal rendelkezik a tanár a tanulókról és a követelményrendszerekről, akkor kerülhet sor a tananyag értékelésére. Az értékelésnél ajánlott az alábbi főbb pontokat megvizsgálni:
-	Gyakorlati szempontok:
-	1. A tananyag ára reális-e?
-	2. A tananyag részét képező komponensek elérhetőek-e (pld. Hanganyag, videó, tanári kézikönyv, munkafüzet, stb.)?
-	Tervezés és kivitelezés:
-	1. Mennyire felel meg a tananyag formai kivitelezése a korcsoport igényeinek?
-	Feladatok:
1. Megfelelő arányban tartalmazza-e a tananyag azokat a feladattípusokat, amelyekkel a kitűzött célok elérhetőek?
2. Vannak-e olyan feladatok, amelyek a kommunikatív nyelvhasználatot gyakoroltatják? Elegendő-e a számuk?
3. Találhatóak-e olyan feladatok a könyvben, amelyek segítik a tanulók logikai képességeinek, ill. Készségeinek fejlődését (pld. Ismeretlen szavak jelentésének kitalálása szövegkörnyezet alapján)?
-	4. Az új nyelvi szerkezeteket megfelelő kontextusban mutatja be a könyv?
-	Nyelvi készségek:
-	1. A gyakorolt készségek összhangban vannak-e a tanulók számára fontos készségekkel?
-	2. A gyakorolt készségeket önmagukban, egymástól elkülönítve, vagy együtt gyakoroltatja-e a könyv?

ANGOL 4. ÉVFOLYAM
ÓRATEV

Témakör	Óra	
Én és a családom: bemutatkozás, a család bemutatása.	8	
Az otthon: a szűkebb környezet 	8	
Időjárás: a kedvenc évszak	 6	
Étkezés: kedvenc és kevésbé kedvenc ételek, italok.	 8	
Öltözködés: ruhadarabok télen és nyáron; testrészek	8	
Iskola: az osztályterem tárgyai, az iskola helyiségei	8	
Tágabb környezetünk: állatok a világ különböző tájain.	8	
Szabadidő, szórakozás: kedvenc sport; gyűjtemények	8	
Szabadon felhasználható órakeret	12	
Összesen: 	74 óra	
A kötelező órakeretet (62) kiegészíti még 12 szabadon felhasználható óra. Ezeket használjuk fel a hallás utáni megértés gyakoroltatására és a beszédkészség fejlesztésére, hiszen az angol nyelvvel történő ismerkedés során a tanulóknak nehézséget okozhat a hallott szöveg megértése a magyar és az angol nyelvek közötti hangsúlyozásbeli különbségekből adódóan. A szabadon felhasználható órakeret felhasználható továbbá egyes angol hangzók kiejtésének gyakoroltatására is. Ki kell hangsúlyozni az olyan feladatok szükségességét is, amelyek a nyelvelsajátítást segítik a tudatos tanulással szemben.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
A következő tankönyvcsaládok könyvei ajánlottak alkalmazásra. A tankönyvcsalád magába foglalja a tankönyvet, a tanári kézikönyvet, a munkafüzetet, a kiegészítő hanganyagot, és egyes esetekben a videó anyagot is. Mindegyik kiadó rendelkezik a tankönyvcsaládokhoz készített kiegészítő gyakorló feladatlapokkal, illetve gyűjteményekkel, amelyek használata az átlagosnál jobb képességű csoportok esetében javasolt.

Stepping Stones 1 Julia Ashworth & John Clark. Longman. 1996.
Chatterbox 1. Holderness, J.A. Oxford University Press. 1990.
Smart Beginner Michael Vince, Judy West, David A. Hill.  Macmillan. 2001.
 
Kommunikációs szándékok
Társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
-	köszönés, elköszönés,
-	bemutatkozás,
-	köszönet és arra reagálás.
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
-	tetszés, nem tetszés.
Információcseréhez kapcsolódó kommunikációs szándékok:
-	dolgok, személyek megnevezése,
-	információkérés, információadás,
-	igenlő vagy nemleges válasz,
-	tudás, nem tudás.
Fogalomkörök
-	Cselekvés, történés, létezés kifejezése,
-	Birtoklás kifejezése,
-	Térbeli viszonyok,
-	Időbeli viszonyok,
-	Mennyiségi viszonyok,
-	Minőségi viszonyok,
-	Logikai viszonyok,
-	Szövegösszetartó eszközök.

A továbbhaladás feltételei
Hallott szöveg értése
A tanuló megért:
-	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, max. kétmondatos kérést, utasítást megért, arra cselekvéssel válaszol;
-	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott egymondatos kérdést.
Beszédkészség
A tanuló:
-	hiányos vagy egyszerű mondatban válaszol az ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésre, szavakat és egyszerűbb szerkezetű szövegeket (legalább néhány mondókát, verset, dalt) tanult minta alapján reprodukál.
Olvasott szöveg értése
A tanuló:
-	felismeri ismert szavak írott alakját, ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, néhány szóból álló mondatot elolvas;
-	ismert nyelvi elemekből álló egymondatos szövegben fontos információt megtalál.
Íráskészség
A tanuló:
11.	felismeri ismert szavak írott alakját, leír ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, néhány szóból álló mondatokat.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
A tanuló ismerje fel az egyszerű kommunikációs szándékokat és tudjon reagálni azokra. Legyen képes információt
kérni és információt adni személyekre vonatkozóan ill. egyszerű kérdéseket alkotni és azokra válaszolni.

ANGOL 5. ÉVFOLYAM
ÓRATEV

Témakör	Óra	
Az én világom	18	
Szűkebb és tágabb környezetünk	18	
Napirend, szabadidő	15	
Múltbeli események	15	
Jövőbeli tervek, szándékok	10	
Szabadon felhasználható órakeret	17	
Összesen:	93 óra	
A kötelező órakeretet (76) kiegészíti még 17 szabadon felhasználható óra. Ezeket használjuk fel a hallás utáni megértés gyakoroltatására és a beszédkészség fejlesztésére, hiszen az angol nyelvvel történő ismerkedés során a tanulóknak nehézséget okozhat a hallott szöveg megértése a magyar és az angol nyelvek közötti hangsúlyozásbeli különbségekből adódóan. A szabadon felhasználható órakeret felhasználható továbbá egyes angol hangzók kiejtésének gyakoroltatására is.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
A következő tankönyvcsaládok könyvei ajánlottak alkalmazásra. A tankönyvcsalád magába foglalja a tankönyvet, a tanári kézikönyvet, a munkafüzetet, a kiegészítő hanganyagot, és egyes esetekben a videó anyagot is. Mindegyik kiadó rendelkezik a tankönyvcsaládokhoz készített kiegészítő gyakorló feladatlapokkal, illetve gyűjteményekkel, amelyek használata az átlagosnál jobb képességű csoportok esetében javasolt.

World Class 1. Harris, M. and Mower, D. Longman 1994.
New Project English 1. Hutchinson, Tom. Oxford University Press. 1998.
Go! 1 Elsworth, S. and Rose, J. Longman. 1996.
Wow 1. Nolasco, R. Oxford University Press. 1990.
Cambridge English for Schools 1. Littlejohn, A. and Hicks, D. Cambridge University Press. 1996.
Smart Elementary Michael Vince, Judy West, David A. Hill.  Macmillan. 2001.

A továbbhaladás feltételei
Hallott szöveg értése
A tanuló:
1.	ismert nyelvi eszközökkel kifejezett kérést, utasítást megért, arra cselekvéssel válaszol;
2.	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdéseket megért;
3.	ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből fontos információt kiszűr.
Beszédkészség
A tanuló
4.	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre egyszerű mondatban válaszol;
5.	tanult minta alapján egyszerű mondatokban közléseket megfogalmaz, kérdéseket tesz fel;
6.	megértési probléma esetén segítséget kér.
Olvasott szöveg értése
A tanuló:
7.	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, néhány szóból álló mondatokat elolvas; 
8.	ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokból álló szövegben fontos információt megtalál;
9.	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű mondatokból álló szöveg lényegét megérti.
 Íráskészség
A tanuló:
12.	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, néhány szóból álló mondatokat helyesen leír;
13.	egyszerű közléseket és kérdéseket tanult minta alapján írásban megfogalmaz.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
A tanuló ismerje fel és tudja használni egyszerű kommunikációs helyzetekben az alábbi nyelvtani struktúrákat:
Egyszerű jelen idő ismétlődő cselekvések kifejezésére,
Folyamatos jelen idő a beszéd pillanatában történő cselekvések kifejezésére,
Utalás a múltra és a jövőre alapfokon.

Témakör
Az én világom
Óraszám: 18 óra

Altémák címei	
Személyi adatok
Bemutatkozás, ismerkedés
Mit szeretek, mit nem szeretek
Család és barátok
Foglalkozások	
Tevékenységek	
Társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok: megszólítás, köszönés, elköszönés, köszönet és arra reagálás, bemutatkozás,
Információcseréhez kapcsolódó kommunikációs szándékok: dolgok, személyek megnevezése, leírása, igenlő vagy nemleges válasz.	
Ismeretek	
Létezés kifejezése (there is / there are)
A létige (to be) ragozása, különös figyelemmel az egyes szám harmadik személyben jelentkező irregularitásra
Birtoklás kifejezése (to have, to have got)
A birtoklás kifejezése a have segédige használatával
Megjegyzés:  a have segédige illetve annak főigei használata ennél a szintnél még nem jelentkezik, a tanuló csupán kifejezés formájában sajátítja el a birtoklás kifejezésének képességét
Birtokos névmások: My, your, his/her, stb.
Mennyiségi viszonyok:
Számok 1-100
A többesszám kifejezése egyszerű esetekben: book-books, chair-chairs, stb.
Logikai viszonyok:
Határozott és határozatlan névelők: a, an, the
Mutató névmások: this, that, these, those
Szókincs:
What's your name? Where do you live? My name is . . . He is . . . stb.
I like . . . ., I don't like . . . , What do you like? Do you like . . . ?
Családtagok nevei, szülők, nagymama, nagypapa, testvérek, nagybácsi, nagynéni, unokatestvérek
Foglalkozások: DJ, teacher, pupil, a szülők foglalkozása	

Témakör
Szűkebb és tágabb környezetünk
Óraszám:	18 óra

Altémák címei	
Ház, lakás bemutatása
Állatok, növények a ház körül
A település, ahol élünk	
Tevékenységek	
Információcseréhez kapcsolódó kommunikációs szándékok: információkérés, információadás, dolgok, személyek megnevezése, leírása, igenlő vagy nemleges válasz
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok: egyszerű utasítások adása, azok követése	
Ismeretek	
Térbeli viszonyok kifejezése
Helyhatározók: in, on, between, next to, to, at
Birtoklás kifejezése (to have, to have got)
A birtoklás kifejezése a have segédige használatával
A birtoklás kifejezése a 's jelöléssel: pld. Tom's book
Minőségi viszonyok
Alap színek (colours: blue, red, white, black, green)
Alak, kiterjedés: shapes, big, small 
Mennyiségi viszonyok
Sorszámnevek first, second, third, stb.
Szókincs:
downstairs, upstairs, living room, bathroom, bedroom, dining room, stb.
cat, pet, dog, stb.	

Témakör
Napirend, szabadidő
Óraszám:	15 óra

Altémák címei	
Egy napom
Az iskola
Szórakozás, hobbi	
Tevékenységek	
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok: javaslat és arra reagálás, meghívás és arra reagálás
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok: egyetértés, egyet nem értés, tetszés, nem tetszés	
Ismeretek	
Mennyiségi viszonyok:
Mérték legegyszerűbb kifejezése: small, big, old, young
Időbeli viszonyok:
Időpontok: what’s the time? o’clock, to, past
Gyakoriság kifejezése: once, twice, …times, often, usually. stb.
Fogalmak:
Egyszerű jelen idő rendszeres, ismétlődő cselekvések kifejezésére
Folyamatos jelen idő pillanatnyi cselekvések kifejezésére: I am reading
Szókincs:
Tantárgyak: Geography, History, Art, P.E., Music, Computer Studies, Maths, English, break, lunch, stb.
Különböző sportok nevei (volleyball, football go skiing, go windsurfing, etc.)
Szabadidős tevékenységek felsorolása	

Témakör
Múltbeli események
Óraszám:	15 óra

Altémák címei	
Mi történt a közelmúltban?
A nyári / téli / tavaszi szünet eseményei
Múlt héten beteg voltam	
Tevékenységek	
Múltbeli cselekvésekre történésekre való utalás	

Ismeretek	
Fogalmak:
A létige múltidejű alakjai: was, were
Az igék szabályosan és nem szabályosan képzett múlt idejű alakja: -ed, ill. went, did, took, put, stb.
Múltidejű kérdések és tagadások a did segédigével: Did you go to the cinema? No, I didn't
Időbeli viszonyok:
Múlt idejű időhatározók: yesterday, last week, last month, . . . ago, stb.
Szókincs:
A múltidő kfejezését szolgáló szavak és szószerkezetek, pld. last, ago, before, after, stb.
 Szabadidős tevékenységek nevei: go skiing, camping, going on hliday, stb.
Betegségek nevei: headache, sore throat, cold, to have a temperature, stb.	

Témakör
Jővőbeli tervek, szándékok
Óraszám:	10 óra

Altémák címei	
Mi szeretnél lenni?
Mit csinálsz majd a szünetben?
Az emberiség jövője.	
Tevékenységek	
Személyes beállítódás és vélemény kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
Egyetértés, egyet nem értés
Véleménykérés, és arra reagálás	
Ismeretek	
Fogalom:
A jövő idejű cselekmények események kifejezése a will segédige használatával: I will go to London.
A jövő idejű cselekmények események tagadása a will not ill. annak rövid alakjának a won't segédigék használatával.
Egyes szám első és többes szám első személyekben a shall segédige használata is megengedett a will helyett.
Időbeli viszonyok:
A jövő időt kifejező időhatározók: tomorrow, next . . .
Szókincs:
Foglalkozások nevei
Utazással kapcsolatos tárgyak nevei pld. tent, suntan lotion, rucksack, stb.
Utazási módok, pld. by plane, bus, coach, car, train, stb.	

ANGOL 6. ÉVFOLYAM
ÓRATEV

Témakör	Óra	
Családi kapcsolatok meghatározása.	15	
Egészség, betegség	20	
Időjárás	15	
Étkezés	15	
Városok, települések	10	
Foglalkozások, szakmák.	15	
Szabadon felhasználható órakeret	21	
Összesen:	111 óra	
A kötelező órakeretet (90) kiegészíti még 21 szabadon felhasználható óra. Ezeket használjuk fel a beszédkészség fejlesztésére. Különösen ajánlott szituációs játékokon keresztül a nyelvtanulók szociolingvisztikai kompetenciájának fejlesztése.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
A következő tankönyvcsaládok könyvei ajánlottak alkalmazásra. A tankönyvcsalád magába foglalja a tankönyvet, a tanári kézikönyvet, a munkafüzetet, a kiegészítő hanganyagot, és egyes esetekben a videó anyagot is. Mindegyik kiadó rendelkezik a tankönyvcsaládokhoz készített kiegészítő gyakorló feladatlapokkal, illetve gyűjteményekkel, amelyek használata az átlagosnál jobb képességű csoportok esetében javasolt.

World Class 2. Harris, M. and Mower, D. Longman 1994.
New Project English 2. Hutchinson, Tom. Oxford University Press. 1998.
Go! 2 Elsworth, S. and Rose, J. Longman. 1996.
Wow 1, 2. Nolasco, R. Oxford University Press. 1990.
Cambridge English for Schools 1, 2.. Littlejohn, A. and Hicks, D. Cambridge University Press. 1996.
Smart Beginner / Pre-Intermediate Michael Vince, Judy West, David A. Hill.  Macmillan. 2001/2002.

A továbbhaladás feltételei
 Beszédértési készség:
1.	A tanuló ismerje fel a számára fontos részleteket néhány mondatos egyszerű közlésben, képes legyen a meg nem értett szavakat, kifejezéseket átugorva a lényeges információt kiszűrni.
2.	Tudjon reagálni (szóban, írásban, vagy cselekvést végrehajtva) rövid, három-négy mondatos közlésre.
3.	Legyen képes megoldani a hallás utáni szövegértéshez kapcsolódó feladatok, ismerkedjen meg és sajátítsa el a feladatok megoldásához szükséges stratégiákat (igaz/hamis állítások, táblázatok kitöltése, stb.).

Beszédkészség:
1.	A tanuló beszédében minél jobban közelítse meg az angol nyelv hangjainak képzését. FIGYELMEZTETÉS: a cél nem a nyelv anyanyelvi beszélőinek kiejtésének imitálása, hanem helyes hangok képzése és ezáltal érthető közlések átadása.
2.	Tudjon néhány szóval, rövid mondatokban reagálni hallott vagy látott jelenségekre, információra.
1.	Tudjon kérdéseket feltenni a tanult anyaggal, vagy érdeklődési köréhez kapcsolódó ismeretekkel kapcsolatban.
2.	Ha nehézségei vannak a megértéssel, tudjon angolul segítséget, ismétlést kérni.
3.	Tudjon képekről röviden beszélni (jellemezni emberek ruházatát, külső megjelenését).

Olvasásértési készség:
4.	A szöveg alaposabb, önállóbb megértése céljából fejlessze tovább és sajátítsa el a néma olvasás készségét.
5.	Legyen képes új szövegkörnyezetben is felismerni az ismert nyelvi elemeket, képes legyen egyszerű információt kiszűrni a szövegből.
1.	Értsen meg egyszerű, rövid szövegeket (pld. képeslap, hirdetés, stb.) és képes legyen reagálni rájuk.

Írásbeli készség:
2.	A tanuló tudjon egyszerű mondatokat logikai kötőelemekkel egymásba fűzni.
1.	Tudjon (először minta alapján - parallel writing) egyszerű szöveget írni.
2.	Tudjon egyszerű eseménysort önállóan leírni.
3.	Tudjon képeslapot megírni és megcímezni.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
A tanuló ismerje és tudja használni az alábbi nyelvtani struktúrákat kommunikációs helyzetekben:
Az egyszerű múlt és a folyamatos múlt idők múltbeli cselekvések leírásakor.
A befejezett jelen idő a közelmúltban történt cselekmények leírásakor.

Témakör
Családi kapcsolatok meghatározása
Óraszám:	15 óra

Altémák címei	
Családfa 
A királyi család vagy az amerikai elnök családjának bemutatása	
Tevékenységek	
A társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
Bemutatás	
Ismeretek	
Minőségi viszonyok:
Személyek jellemzése, külső, belső tulajdonságok ismertetése, leírása
Modalitás:
A can / cannot segédigék használata képesség kifejezésére
Mennyiségi viszonyok:
Távolság, súly, méret, hosszúság, űrtartalom legegyszerűbb kifejezése
Logikai viszonyok:
Határozatlan névmások: somebody, anybody, nobody, everybody
Visszaható névmások: me, him, them, stb.
Szókincs:
A családi kapcsolatok részletesebb szókincse, pld. unokatestvér, anyós, após, dédszülők, stb.
Melléknevek személyek külső jellemzésére, pld. short, tall, heavy, fat, thin, curly, long, stb.
Melléknevek belső tulajdonságok leírására, pld. understanding, patient, happy, clever, stb.	

Témakör
Egészség, betegség
Óraszám:	20 óra

Altémák címei	
Gyakori betegségek
Balesetek
Az orvosnál	
Tevékenységek	
Információcseréhez kapcsolódó kommunikációs szándékok:
Tudás, nem tudás
Interakcióban jellemző kommunikációs szándékok, megértés biztosítása:
Betűzés kérése, betűzés	
Ismeretek	
Fogalom:
A múltidő-kör, a Past Simple és a Past Continuous alapvető funkciói és jelentésbeli árnyalataik.
A felszólító mód eszköztára, tanácsolás, figyelmeztetés pld. Eat a lot of vegetables but don't eat chocolate.
Logikai viszonyok:
Kapcsolatos: and választó: either, or ellentétes: but

Időbeli viszonyok:
Prepozíciók időbeli viszonyok kifejezésére. Pld, in August, on Friday, stb.

Modalitás:
A must, have to, mustn't és needn't  segédigék használata a kötelezettség, szükségesség és a tiltás kifejezésére
Szókincs:
Gyakori betegségek nevei, pld. flu, cold, chickenpox, stb.
Tünetek leírása pld. fever, temperature, running nose, spots, aches and pains, stb.
Utasítások, pld. Open your mouth, drink tea, breath deeply, stb.
Az orvosnál előforduló kifejezések, pld. surgery, prescription, medicine, stb.	
Témakör
Időjárás
Óraszám:	15 óra
Altémák címei	
Évszakok
Időjárási viszonyok	
Tevékenységek	
Interakcióban jellemző kommunikációs szándékok, megértés biztosítása:
Visszakérdezés, ismétléskérés	
Ismeretek	
Fogalom:
A going to szerkezet használata következtetések levonására.
Minőségi viszonyok:
A melléknevek fokozása pld. cold, colder, coldest illetve a rendhagyó fokozás dangerous, more dangerous, most dangerous.
Hasonlító kötőszavak, pld. as …. as, than,
Mennyiségi viszonyok:
Számok 100-999
Szókincs:
Évszakok nevei
Melléknevek időjárási viszonyok jellemzésére pld. sunny, cold, foggy, stb.	
Témakör
Étkezés
Óraszám:	15 óra
Altémák címei	
Főbb étkezések
Étteremben
Főzés
Vásárlás	
Tevékenységek	
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
Meghívás és arra reagálás
Kínálás és arra reagálás	
Ismeretek	
Mennyiségi viszonyok:
Egységek nevei, pld. a pint of. . , a kilo of. . ., a tin of. . , stb
Határozatlan számnevek: some, any
Mennyiségre vonatkozó kérdések: How much? How many?
Fogalom:
Megszámlálható és megszámlálhatatlan főnevek pld, cheese, milk, bread, apple, tomato
Modalitás:
Udvarias kérések a can és a may segédigékkel

Szókincs:
Ételek, italok nevei
A főzéssel kapcsolatos igék, kifejezések, pld. to cook, to bake, to boil, to fry, stb.
Különböző boltok ill. osztályok nevei pld. grocery, bakery, butchery, stb.	
Témakör
Városok, települések
Óraszám:	10 óra

Altémák címei	
Utazás
Útbaigazítás
Egy város, település bemutatása	
Tevékenységek	
Információcseréhez kapcsolódó kommunikációs szándékok:
Információkérés, adás	
Ismeretek	
Fogalom:
A Present Perfect igeidő múltbéli események leírására
A Present Perfect igeidő a since és for elöljáró szavak használatával
Határozott névelő
Időbeli viszonyok kifejezése:
How long . . . ? When . .  .?
Elöljárószavak, pld.in, next to, by bus, on foot, stb.
Szókinc:
Útbaigazítással kapcsolatos kifejezések
Nevezetességek leírása, azok nevei pld. Big Ben, Houses of Parliement, stb.
Utazási eszközök pld. bus, train, ferry, foot, plane	

Témakör
Foglalkozások, szakmák
Óraszám:	15 óra

Altémák címei	
Egy foglalkozás bemutatása
Egy munkafolyamat leírása	
Tevékenységek	
Információcseréhez kapcsolódó kommunikációs szándékok:
Dolgok, személyek megnevezése, leírása	
Ismeretek	
Fogalom:
A szenvedő szerkezet jelen, múlt és jövő időben
A by prepozíció használata
Időbeli viszonyok:
First, second, then, after that . . stb.
Szókincs:
Egy kiválasztott foglalkozáshoz kapcsolódó igék és főnevek	

ANGOL 7. ÉVFOLYAM
ÓRATEV

Témakör	Óra	
Utazás 	20	
Szabadidő, szórakozás	25	
Tágabb környezetünk	25	
Emberi kapcsolatok	20	
Szabadon felhasználható órakeret	21	
Összesen:	111 óra	

Tanulói és tanítást – tanulást segítő taneszközök
A következő tankönyvcsaládok könyvei ajánlottak alkalmazásra. A tankönyvcsalád magába foglalja a tankönyvet, a tanári kézikönyvet, a munkafüzetet, a kiegészítő hanganyagot, és egyes esetekben a videoanyagot is. Mindegyik kiadó rendelkezik a tankönycsaládokhoz készített kiegészítő gyakorló feladatlapokkal, illetve gyűjteményekkel, amelyek használata az átlagosnál jobb képességű csoportok esetében javasolt.

World Class 3. Harris, M. and Mower, D. Longman 1994.
New Project English 3. Hutchinson, Tom. Oxford University Press. 1998.
Go! 3 Elsworth, S. and Rose, J. Longman. 1996.
Wow 2, 3. Nolasco, R. Oxford University Press. 1990.
Cambridge English for Schools 2, 3.. Littlejohn, A. and Hicks, D. Cambridge University Press. 1996.
Smart Pre-intermediate Michael Vince, Judy West, David A. Hill.  Macmillan. 2002.

A továbbhaladás feltételei
Beszédértési készség:
1.	A tanuló értse meg a tanárának a tananyaggal vagy a mindennapi élettel kapcsolatos egyszerű, angol nyelvű magyarázatát.
2.	Értse meg az előző évfolyamoknál változatosabb és összefoglalóbb jellegű kérdéseket és tudjon azokra válaszolni.
3.	Képes legyen a rá vonatkozó információt a szövegből kiemelni és megérteni.

Beszédkészség:
4.	A tanuló tudjon információt kérni és képes legyen akár több mondatból álló információ közlésére.
1.	Tudjon embereket, tárgyakat és helyeket egyszerűen jellemezni. Tudja tetszését, nem tetszését, érzelmeit, véleményét kifejezni, ill. ezek iránt másoknál érdeklődni.
2.	Tudjon egyszerűen, de összefüggően beszélni a mindennapi életben vele, családjával és társaival történtekről. Tudjon érdeklődni ezek iránt.

Olvasásértési készség:
3.	A tanuló tudjon a maga tudásszintjén számára megfelelő szöveget önállóan vagy tanári segítséggel megérteni. Tudjon a szövegről általános képet alkotni. Tudja a számára szükséges információt kikeresni.
•	Tudjon az olvasott szöveggel kapcsolatos egyszerű és nehezebb feladatokat megoldani.

Írásbeli készség:
•	A tanuló tudjon több mondatból álló egyszerű, összefüggő szöveget írni változatos közlésmódokban és stílusokban (formális, nem-formális). Tudjon megadott szövegmodelleket felhasználva új szövegeket írni.
•	Tudja írásban kifejezni tetszését, nem tetszését, érzelmeit és véleményét. Tudjon ezek után másoknál érdeklődni.
•	Tudjon egyszerű levelet fogalmazni. Ismerje meg a formai követelményeket.
•	Tudjon megoldani egyszerűbb írásbeli feladatokat (pld. jegyzetelés).
•	Írásbeli feladatainál tudja használni a kétnyelvű szótárt.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
A tanuló ismerje és tudja használni az alábbi nyelvtani struktúrákat kommunikációs helyzetekben:
Feltételes mód alapesetei a Type 1 és Type 2 conditionals.
A going to segédige a szándékok, tervek kifejezésére.
A used to szerkezet múltbéli szokások kifejezésére.
Témakör
Utazás
Óraszám:	20 óra

Altémák címei	
Jegyvásárlás 
Szállásfoglalás
Útiterv készítése	
Tevékenységek	
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
Kérés
Javaslat és arra reagálás	
Ismeretek	
Fogalom:
A feltételes mód kifejezése, a Type 1 és Type 2 Conditionals
Question tags
Esetviszonyok:
Birtokos névmások pld, mine, yours, hers, his
A birtoklás kifejezése az of szóval: the corner of the room.
Eszközhatározók: with és by
Időbeli viszonyok:
A befejezett jelen idő használata időhatározókkal: yet, already, just.
Szókincs:
Utazással kapcsolatos kifejezések, pld. trip, journey, route, single / return ticket, stb.
Előkészülettel kapcsolatos szókincs pld. to book, to reserve, to pack, arrange, stb.	
Témakör
Szabadidő, szórakozás
Óraszám:	25 óra

Altémák címei	
Szabadidőközpont 
Sportok	
Tevékenységek	
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
Kérés 	
Ismeretek	
Modalitás kifejezése: 
Should és shouldn't; If  + might / could; Need + gerund segédigék használata javaslatok, figyelmeztetések esetén
A would és a wouldn't segédigék használata kívánság kifejezésére: I would like to go to the cinema.
Fogalom:
A gerund használata a like és a go  igékkel pld. I like swimming, we go skiing, stb.
Szókincs:
Az eddig megtanult sportok nevein kívül új sportágak, sportok nevei pld. fencing, javelin, weight lifting, stb.
Ruhák nevei pld. swinning trunks, jogging suit, track suit, stb.	

Témakör
Tágabb környezetünk
Óraszám:	25 óra

Altémák címei	
Élet a nagyvárosban
A falusi világ	
Tevékenységek	
Információcseréhez kapcsolódó kommunikációs szándékok:
Dolgok, személyek megnevezése, leírása	
Ismeretek	
Modalitás:
A going to segédige a szándékok, tervek kifejezésére.
A will és a going to segédigék használatának jelentésbeli árnyalatai.
Minőségi viszonyok:
Hasonlító mellékmondatok: Budapest is bigger than Nyíregyháza.
Melléknevek rendhagyó közép és felsőfoka:  good, better, the best.
Fogalom:
A used to szerkezet használata múltbéli szokások kifejezésére.
Szókincs:
Helyi nevezetességek nevei pld. church, courthouse, mayor's office, stb,	

Témakör
Emberi kapcsolatok
Óraszám:	20 óra

Altémák címei	
Híres emberek, történelmi személyek
A nemzet	
Tevékenységek	
Érzelmek és lelkiállapotok kifejezésére szolgáló kommunikációs szándékok:
Öröm, sajnálkozás, bánat
Személyes beállítódás és vélemény:
Véleménykérés és arra reagálás	
Ismeretek	
Fogalom:
Vonatkozó névmások that, which, who, whose
Vonatkozó mellékmondatok His brother, who was a doctor, lived in London.
Szókincs:
To be famous for, known for, stb.
Történelmi eseményekkel kapcsolatos kifejezések pld. discover, invent, revolution, battle, stb. 	

ANGOL 8. ÉVFOLYAM
ÓRATEV
Témakör	Óra	
Étkezés	15	
Törvény	25	
Természeti környezetünk	25	
Vásárlás  	25	
Szabadon felhasználható órakeret	21	
Összesen:	111 óra	
A kötelező órakeretet (90) kiegészíti még 21 szabadon felhasználható óra. Ezeket használjuk fel egyrészt az öt év anyagának átismétlésére és felfrissítésére, másrészt olyan kommunikációs szituációk gyakorlására, amelyekkel a tanulók találkozhatnak a mindennapi életükben az iskolán kívül.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
A következő tankönyvcsaládok könyvei ajánlottak alkalmazásra. A tankönyvcsalád magába foglalja a tankönyvet, a tanári kézikönyvet, a munkafüzetet, a kiegészítő hanganyagot, és egyes esetekben a videó anyagot is. Mindegyik kiadó rendelkezik a tankönyvcsaládokhoz készített kiegészítő gyakorló feladatlapokkal, illetve gyűjteményekkel, amelyek használata az átlagosnál jobb képességű csoportok esetében javasolt.
World Class 3. Harris, M. and Mower, D. Longman 1994.
New Project English 4. Hutchinson, Tom. Oxford University Press. 1998.
Go! 3 Elsworth, S. and Rose, J. Longman. 1996.
Wow 3. Nolasco, R. Oxford University Press. 1990.
Cambridge English for Schools  3, 4. Littlejohn, A. and Hicks, D. Cambridge University Press. 1996.
Smart Pre-Intermediate / Intermediate.  Michael Vince, Judy West, David A. Hill.  Macmillan. 2002.

A továbbhaladás feltételei
Beszédértési készség:
•	A tanuló megfelelő ismeretek birtokában (kontextus, színhely, kulcsszavak, szereplők) értse meg a tudásszintjének megfelelő hanganyagot.
•	Képes legyen a hallott szövegből a fontos, de meg nem értett kifejezéseket kiszűrni és azok jelentését a már ismert szavak segítségével kitalálni.
Beszédkészség:
•	A tanuló tudjon kezdeményezni és fenntartani rövid beszélgetést ismert mindennapi témáról.
•	Tudjon az okok iránt érdeklődni, a ‘miért’ kérdésre egyszerű választ adni.
-	Képes legyen valós vagy képzelt beszédhelyzetet szerepjátékként előadni.
-	Tudjon az általa ismert témakörökhöz kapcsolódó képekről összefüggően. röviden beszélni.
-	Tudja az órán tanult témaköröket saját életére, körülményeire vonatkoztatni és magáról beszélni.
Olvasásértési készség:
-	A tanuló igyekezzen egyes ismeretlen szövegelemek jelentését a szövegkörnyezetből kitalálni.
-	Tudjon rövid ismeretlen szöveget önállóan, esetleg házi olvasmányként feldolgozni. Fejleszteni kell az extenzív olvasás készségét is.
-	Ismerkedjen meg az autentikus szövegek felépítésével és használatuk által nyerjen betekintést az angolszász kultúrába.
-	Tudjon felolvasni, megközelítőleg helyes intonációval és kiejtéssel, egyszerűbb szövegeket.
Írásbeli készség:
-	A tanuló tudja egyszerű mondatait logikai kapcsolatok útján egybefűzni.
-	Tudjon embereket, eseményeket és jelenségeket írásban jellemezni.
-	Tudjon egyszerű fogalmazást írni mindennapi életével kapcsolatos eseményekről és az őt érdeklő jelenségekről. Ismerje meg a fogalmazás egyszerűbb szerkezetét (bevezetés, fő gondolat, befejezés).

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
A tanuló ismerje fel és tudja használni egyszerű kommunikációs helyzetekben az alábbi nyelvtani struktúrákat:
A függő beszéd alapesetei;
Tiltás kifejezése;
Műveltető szerkezet alapesetei.

Témakör
Étkezés
Óraszám:	15 óra

Altémák címei	
Egészséges étkezés
Étkezési szokások
Egészséges életmód	
Tevékenységek	
Személyes beállítódás és vélemény:
Lehetőség	
Ismeretek	
Modalitás:
A can, could, may és might segédigék használata engedély kérésére, ill. valamilyen cselekvés, történés engedélyezésére.
Logikai viszonyok:
Időhatározói mellékmondatok jővő idejű jelentéssel: When . .As soon as, . pld. When the meal is ready, everybody will sit down to eat.
Célhatározói mellékmondatok: I eat a lot of vegetable to keep healthy.
Fogalom:
A függő beszéd jelen idejű igék kifejezésével.
Szókincs:
Az egészséges életmódhoz kapcsolódó szavak és kifejezések, amelyek a diákok eddigi tanulmányai során kimaradtak, ill. a már tanult kifejezések új szövegkörnyezetben történő alkalmazása.	

Témakör
Törvény
Óraszám:	25 óra

Altémák címei	
Szabályok, előírások
A bíróságon	
Tevékenységek	
A partner cselekvését befolyásoló kommunikációs szándékok:
Tiltás, felszólítás
Információcseréhez kapcsolódó kommunikációs szándékok:
Események leírása
Személyes beállítódás és vélemény:
Kötelezettség	
Ismeretek	
Fogalom:
A függő beszéd - kijelentések, kérdések és utasítások
A tiltás kifejezései: it is forbidden / it is not allowed / it is prohibited
A gerund használata
Szókincs:
A törvénykezéssel kapcsolatos szavak és kifejezések pld. judge, lawyer,defence, prosecution, trial, stb.	

Témakör
Természeti környezetünk
Óraszám:	25 óra

Altémák címei	
Élet egy lakatlan szigeten
Veszélyeztetett fajok
Kalandozások a térképen	
Tevékenységek	
Személyes beállítódás és vélemény:
Tetszés, nemtetszés
Szükségesség
Lehetőség	
Ismeretek	
Modalitás:
A modalis jelentések kifejezése a már ismert segédigékkel minden igeidőben
A Shouldn't, ought to, should have / shouldn't have segédigék használata a kételkedés, megbánás kifejezésére
Minőségi viszonyok kifejezése:
A melléknevek felső foka
Szókincs:
Százalékok
Irányok meghatározása a térképen
Szavak, kifejezések egy hely leírására pld. shaped like, forest, field, stb.
A természetszennyezéssel kapcsolatos szavak pld.  acid, substance, power station, stb.	

Témakör
Vásárlás
Óraszám:	25 óra

Altémák címei	
Ajándékok vásárlása
Lakásvásárlás
Tartós fogyasztási cikkek
Különleges kiadások 	
Tevékenységek	
A társadalmi érintkezéshez szükséges kommunikációs szándékok:
Gratulációk, jókívánságok és azokra reagálás
Megszólítás és elbúcsúzás személyes levélben	
Ismeretek	
Fogalom:
Függő beszéd reporting verb használatával pld. He suggested / promised / congratulated stb.
Wish  + egyszerű múlt idő
Wish + befejezett múlt idő
You had better tanácsok kifejezésére
Műveltető szerkezet a have segédigével
Modalitás:
Could, might és may segédigék használata lehetőség kifejezésére
Szókincs:
Jókívánságok kifejezése
A ház ill. lakás berendezései, felszereltsége
Javítások nevei, szakmák	

Német nyelv 4-8. évfolyam
A tanterv, a NAT Élő idegen nyelv műveltségterület, a 4-8. évfolyamok követelményeit dolgozza fel.

A Nyíregyházi Tanterv/helyi tervezés aránya: ~80/20 %.
Ennek felosztása:

Évfolyam	4.	5.	6.	7.	8.	Összesen	
	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
NÉMET	2	74	2,5	92	3	111	3	111	3	111	555	

Alapelvek és célok
Az élő idegen nyelv műveltségi terület céljai és tartalma összhangban vannak az alaptanterv többi műveltségi területének céljaival és tartalmával, valamint az Európa Tanács ajánlásaival.
Az élő idegen nyelvet a közoktatásban részt vevő minden diáknak kötelező tanulnia a negyedik évfolyamtól a tankötelezettség végéig. Meghatározott feltételek teljesülésekor az iskolák a negyedik évfolyamot megelőzően is elkezdhetik a nyelvtanítást. A nyelvtanulás az első öt évfolyamon elsősorban játékos ismerkedést jelent az idegen nyelvvel.
Az általános iskolában minden diáknak legalább egy idegen nyelvet kell tanulnia az anyanyelvén kívül. A gimnáziumokban, valamint azokban a szakközépiskolákban, ahol a feltételek adottak ehhez, a tanulónak két idegen nyelven kell használható nyelvtudásra szert tennie. A közoktatásban szabadon történik a nyelvválasztás, a helyi igények és lehetőségek alapján.
Élő idegen nyelvként taníthatók a gyakran tanult (angol, német), a kevésbé gyakran tanult nyelvek, valamint a kisebbségek nyelvei, illetve a nem magyar anyanyelvűek számára a magyar nyelv. Ezeken kívül második idegen nyelvként taníthatók holt nyelvek is, melyek tanulását az alaptanterv nem szabályozza. A kisebbségek nyelvének nemzetiségi nyelvként történő tanításáról külön jogszabály rendelkezik.
Az idegen nyelv tanításának és tanulásának céljait a tanulók szükségletei határozzák meg. Ahhoz, hogy a diákok hazánk, Európa és a nagyvilág művelt, mobilis, többnyelvű polgárai lehessenek, használható és továbbfejleszthető idegen nyelvi tudással kell rendelkezniük, mely személyiségfejlődésüket is előnyösen befolyásolja.

A fejlesztési feladatok szerkezete
A fejlesztési feladatok minden nyelvelsajátítási szinten a következő egységekből állnak:
•	beszédértés,
•	beszédkészség, 
•	olvasásértés,
•	írás.

Fejlesztési feladatok
Az élő idegen nyelv tanításának és tanulásának alapvető célja a kommunikatív nyelvi kompetenciák kialakítása. A kommunikatív nyelvi kompetencia fogalma azonos a használható nyelvtudással. Az adott szituációnak megfelelő nyelvhasználati képességet jelentik, melyek mérése és értékelése a négy nyelvi alapkészségen (hallás, beszéd, olvasás és írás) keresztül lehetséges. A kommunikatív nyelvi kompetenciák fejlesztése a következőket jelenti:
(1) a kötelező oktatás végére a tanulók legyenek képesek egy vagy két idegen nyelvet személyes, oktatási, közéleti és szakmai kontextusban megfelelően használni;
(2) a nyelvtanulás során a tanulókban alakuljon ki és maradjon ébren a kedvező attitűd és motiváció a nyelvtanulás, a tanult nyelv, az azon a nyelven beszélő emberek és kultúrájuk, valamint általában más nyelvek és kultúrák megismerésére;
(3) a tanulók legyenek képesek nyelvtudásukat egész életükön át önállóan fenntartani, fejleszteni, emellett új idegen nyelveket hatékonyan és sikeresen tanulni.
A nyelvtanulás folyamata a bevezetőben megfogalmazott általános kompetenciákra épül, melyek magukba foglalják az alaptanterv műveltségi területeinek tartalmait, ismereteit és készségeit. A kommunikatív nyelvi kompetenciák integrálják az általános kompetenciákat és tanulási képességeket, ezeken belül az anyanyelvi kommunikatív nyelvi kompetenciákat.
Az alaptanterv a közoktatás kétéves szakaszaira (6., 8., 10. és 12. évfolyamok végére) minden diák számára a minimális szintet határozza meg, melyet a négy alapkészség területén kell teljesíteni. A helyi tantervekben a lehetőségeknek megfelelően ennél magasabb szint is előírható egy vagy több alapkészség területén. Az első és második idegen nyelv követelményeit szintén a helyi tantervekben kell meghatározni. A témaköröket és a tanterv egyéb tartalmait az alaptantervre épülő programoknak kell meghatározniuk.
A szintek összhangban vannak az európai hatfokú skálán meghatározott szintekkel. A tankötelezettség végére minden diáknak legalább az önálló nyelvhasználói szintre (B1) kell eljutnia. Emelt szintű nyelvoktatás esetén a tankötelezettség végére a tanulónak magasabb szintű, önálló nyelvhasználóvá kell válnia (B2). Az európai hatfokú skálán a mesterfokú nyelvhasználói szintek (C1, C2) elérése a közoktatásban nem tekinthető alapfeladatnak.
Az alaptantervi követelmények az általános iskola végére minden diák számára legalább egy élő idegen nyelvből az A1-es szint elérését tűzik ki célul. A 9–12. évfolyamra kétféle követelményt fogalmaznak meg aszerint, hogy a nyelvtanuló az adott nyelvből milyen szintre szeretne eljutni a kötelező iskolázás végére, illetve milyen szintű érettségi vizsgát kíván tenni. Amennyiben a 12. évfolyam végére a diák a B1-es szintet kívánja elérni, a 10. évfolyam végére az A2-es szintet kell elérnie [(a) program]. Amennyiben a 12. évfolyam végére a cél a B2-es szint, a 10. évfolyam végére a B1-es szint teljesítése a kívánatos [(b) program]. Második idegen nyelvből a 12. évfolyam végére legalább az A2-es szintet kell elérni [(c) program]. Amennyiben a diák a második idegen nyelvből B1-es szintre szeretne eljutni [(d) program], és ebből vizsgázni kíván, azt lehetővé kell tenni számára.

Idegen nyelv	6. évfolyam	8. évfolyam	12. évfolyam	
Első idegen nyelv (a)	A1-	A1	B1	
Első idegen nyelv (b)	A1	A2	B2	
Második idegen nyelv (c)			A2	
Második idegen nyelv (d)		A1	B1	

Az A1-, A1, A2, B1 és B2 szintek meghatározása
Az európai minimumszint fele: A1- 
Ezen a szinten a diák megérti a legegyszerűbb ismert utasításokat, kéréseket, és röviden válaszolni tud azokra.
Beszédértés
Megérti a tanult témákhoz kapcsolódó ismerős szavakat, fordulatokat.
Beszédkészség
Képes egyszerű kérdéseket feltenni, és azokra válaszolni.
Olvasásértés
Felismeri és megérti az ismerős szavakat, igen egyszerű mondatokat.
Írás
A tanult szavakat le tudja írni, ismerős szövegbe be tudja írni.
Az európai minimumszint: A1
Ezen a szinten a diák megérti és használja a gyakoribb mindennapi kifejezéseket és a nagyon alapvető fordulatokat, amelyeknek célja a mindennapi szükségletek konkrét kielégítése. Be tud mutatkozni, és be tud mutatni másokat, meg tud válaszolni, és fel tud tenni személyes jellegű kérdéseket (pl. hogy hol lakik) ismerős emberekre és dolgokra vonatkozóan. Képes egyszerű interakcióra, amennyiben a másik személy lassan, világosan beszél és segítőkész.
Beszédértés
Megérti az ismerős szavakat, fordulatokat, melyek személyére, családjára, közvetlen környezetére vonatkoznak.
Beszédkészség
Képes egyszerű beszélgetésben részt venni, amennyiben a partner lassan, jól artikulálva beszél. Képes feltenni és megválaszolni egyszerű kérdéseket ismerős témára és helyzetre vonatkozóan. Lakóhelyét, ismerőseit képes egyszerű fordulatokkal leírni.
Olvasásértés
Megérti az ismerős szavakat, egyszerű mondatokat feliratokon, reklámokban, katalógusokban.
Írás
Képes egyszerű nyomtatványt kitölteni, rövid üdvözletet megírni.

Az európai alapszint: A2
Ezen a szinten a diák megért olyan mondatokat és gyakrabban használt kifejezéseket, amelyek az őt közvetlenül érintő területekhez kapcsolódnak (pl. nagyon alapvető személyes és családdal kapcsolatos információk, vásárlás, helyismeret, állás). Az egyszerű és begyakorolt nyelvi helyzetekben tud kommunikálni úgy, hogy egyszerű és direkt módon információt cserél családi vagy mindennapi dolgokról. Tud egyszerű nyelvi eszközöket használva beszélni saját hátteréről, szűkebb környezetéről és a közvetlen szükségleteivel kapcsolatos dolgokról.
Beszédértés
Megérti a leggyakoribb fordulatokat és szókincset, ha számára ismert, közvetlen dologról van szó. Megérti a rövid, világos és egyszerű üzenetek, bejelentések, egyéb gyakori szövegek lényegét.
Beszédkészség
Részt tud venni egyszerű, begyakorolt, hétköznapi témáról szóló beszélgetésben, mely közvetlen információcserét igényel ismert tevékenységgel kapcsolatban. Képes magát megértetni társasági beszélgetésben. Röviden le tudja írni például családját, lakóhelyét, tanulmányait.
Olvasásértés
Megérti rövid, egyszerű szövegek, köztük történetek lényegét. A kért információt ki tudja keresni.

Írás
Rövid feljegyzéseket, üzeneteket, magánlevelet tud írni.
Az európai küszöbszint: B1 (önálló nyelvhasználó)
Ezen a szinten a diák megérti a fontosabb információkat a világos, standard szövegekben, amelyek ismert témáról szólnak és gyakori helyzetekhez kapcsolódnak a munka, az iskola és a szabadidő stb. terén. Elboldogul a legtöbb olyan helyzetben, amely a nyelvterületre történő utazás során adódik. Egyszerű, összefüggő szöveget tud alkotni ismert vagy az érdeklődési körébe tartozó témában. Le tudja írni az élményeit, a különböző eseményeket, álmokat, a reményeit és ambícióit, továbbá röviden meg tudja indokolni a különböző álláspontokat és terveket.
Beszédértés
A köznyelvi beszédet főbb vonalaiban megérti, ha az rendszeresen előforduló, számára ismert témáról szól. Megérti a legfontosabb információkat olyan rádió- és tévéműsorokban, melyek aktuális eseményekről, illetve az érdeklődési köréhez vagy tanulmányaihoz kapcsolódó témákról szólnak, és melyekben viszonylag lassan és világosan beszélnek.
Beszédkészség
Részt tud venni a nyelvterületen utazás közben felmerülő helyzetekben, valamint ismerős, mindennapi témákról adódó beszélgetésekben felkészülés nélkül. Egyszerű, összefüggő fordulatokkal el tudja mondani élményeit, céljait. Röviden meg tudja indokolni és magyarázni a véleményét, el tud mondani egy történetet, és véleményét meg tudja fogalmazni.
Olvasásértés
Megérti olyan szövegek lényegét, illetve a bennük lévő információt, melyek hétköznapi témákkal kapcsolatosak, gyakori témákkal foglalkoznak. Megérti az eseményekről, érzelmekről, véleményekről szóló írásokat.
Írás
Meg tud fogalmazni egyszerű, rövid, összefüggő szöveget ismert, hétköznapi témákban. Be tud számolni élményeiről, véleményéről.
Az európai középszint: B2 (önálló nyelvhasználó)
Ezen a szinten a diák megérti az összetett konkrét vagy elvont témájú szövegek gondolatmenetét, beleértve a szakterületének megfelelő szakmai beszélgetéseket is. Folyamatos és természetes interakciót tud kezdeményezni és fenntartani anyanyelvű beszélővel, mely egyik félnek sem megterhelő. Képes világos és részletes szöveget alkotni széles témakörben, véleményét képes aktuális témákról kifejteni a lehetséges előnyök és hátrányok részletezésével.
Beszédértés
Megérti a hosszabb előadást, képes követni az összetett érvelést. Megérti a rádió és tévé aktuális eseményekről szóló hírműsorait, valamint a köznyelvet használó játékfilmek többségét.
Beszédkészség
Folyékonyan és természetesen tud részt venni anyanyelvű beszélőkkel folytatott beszélgetésben mindennapi témákról felkészülés nélkül. Részletesen ki tudja fejteni, meg tudja indokolni, magyarázni és védeni a véleményét, el tud mondani egy történetet.
Olvasásértés
Megérti a jelenkor problémáival kapcsolatos szövegek (cikkek, beszámolók, narratívák) lényegét, illetve a bennük lévő információt, érvelést. Megérti az eseményekről, érzelmekről, véleményekről szóló irodalmi prózai szövegeket.
Írás
Képes világosan fogalmazni részletes, összefüggő szöveget a jelenkor problémáival és érdeklődésével kapcsolatos témákban. Be tud számolni élményeiről, képes kifejteni véleményét, érvelni egy álláspont mellett és ellen.

Célok és feladatok
A negyedik évfolyamon kezdődő kisgyermekkori idegennyelv-oktatás alapvető célja lélektani és nyelvi: egyrészt kedvet ébreszteni a nyelvek tanulása iránt, sikerélményhez juttatni a diákokat, másrészt megalapozni a későbbi nyelvtanulást, főként a receptív készségek fejlesztésével. Ezekhez járul még a nyelvtanulási stratégiák kialakításának megalapozása.
Gyermekkorban a nyelvtanulás a természetes nyelvelsajátítás folyamataira épül. A gyerekek számukra érdekes, értelmes, önmagukban motiváló és kognitív szintjüknek megfelelő kihívást jelentő tevékenységekben vesznek részt. Ezek során a célnyelvet hallva, a szituációt, kontextust értve haladnak előre a nyelv elsajátításában. Ez a folyamat lassú, az idősebb korosztályra jellemző látványos nyelvi eredményt nem várhatunk. Egyik tipikus jellemzője a csendes szakasz, melynek során egyes diákok akár hónapokig nemigen szólalnak meg, de a játékos tevékenységekbe szívesen bekapcsolódnak.
Az idegen nyelvi órákon a gyerekek az ismeretlen nyelven hallottakat a világról kialakult ismereteik alapján értelmezik, ezért elengedhetetlen, hogy a tananyag általuk ismert tartalmakra épüljön. Ez egyrészt a konkrét helyzet kihasználásával, szemléltetéssel, másrészt már ismert tantárgyak anyagának integrálásával érhető el. Így válik az ismeretlen célnyelvi tanári beszéd érthetővé a diákok számára.
A kerettanterv az 1-4. évfolyamok anyanyelven megismert témaköreire, beszédszándékaira, fogalomköreire és tevékenységeikre épül. A készségek közül a hallott szöveg értésének fejlesztése a legfontosabb, melynek fejlődősét az órai utasítások és a cselekvésre épülő játékos feladatok teljesítésében követhetjük nyomon. A beszéd az egyszavas válaszoktól (ige, nem, név, szín, szám, stb.), a memorizált elemezetlen nagyobb egységek használatáig terjed (köszönés, mondóka, körjáték, dal). Természetes része a gyerekek órai beszédének a magyar nyelvű kérdés és válasz, melyet visszajelzésként, megerősítésként használnak a tanár célnyelvhasználatával párhuzamosan.
A követelmények a természetes nyelvelsajátítás folyamatát tükrözve a szó és az egyszerű mondat szintjén mozognak. A olvasás és írás bevezetésével célszerű várni, míg a gyerekekben felmerül erre az igény.
Az ötödik évfolyam megkezdésekor már minden diák (legalább) egy éve tanulja az idegen nyelvet. Megértik a tanár kéréseit, óravezetését, ismerősek a feladattípusok, órai tevékenységek, motiváltak, bíznak magukban, és néhány alapvető stratégiát már használnak.
A négy tanév céljai között első helyen áll a motiváció fenntartása, a gyerekek sikerélményhez juttatása értelmes munkával. Továbbra is a receptív készségek (hallott és olvasott szöveg értése) fejlesztése áll a középpontban, mivel a produktív készségeket (beszéd és írás) a receptív készségek közvetve fejlesztik. Az évek előrehaladtával egyre nagyobb hangsúlyt kap a beszédkészség. Lényeges nevelési cél a diákok olvasási igényének kialakítása és fejlesztése érdekes, könnyített vagy eredeti illusztrált hosszabb szövegek olvastatásával.
A témakörök felölelik a tanterv egyéb tantárgyi tartalmait, hiszen a nyelvet nem önmagáért használjuk, hanem információszerzésre, illetve információ-feldolgozásra. A kerettantervi törekvések hozzájárulnak az idegen nyelvi tananyag érthetővé tételéhez, de a tartalmakat más szempontból, másképp csoportosítva dolgozzuk fel, nehogy unalmassá váljanak.
A 10-14 éves korosztály nyelvelsajátítása során jobban támaszkodik memóriájára, mint a célnyelv szabályrendszerére, de egyre inkább képes szabályszerűségeket észrevenni a nyelvben. A szabályok ismerete ugyanakkor csak kis mértékben segíti nyelvi fejlődésüket. A nyelvhasználatban a folyamatosság erősségük a nyelvhelyességgel szemben, de emellett szükség van a legfontosabb struktúrák automatizálására is. Cél, hogy esetleges nyelvi hibáikat maguk vegyék észre és javítsák, így segíthetjük őket autonóm nyelvtanulóvá válni.
Az öt év során a diákoknak el kell jutniuk a nyelvtanulási stratégiák olyan szintű használatához, melyek lehetővé teszik számukra az osztályterem falain kívüli idegen nyelvi hatások (filmek, zene, tévéműsorok, újságok) hasznosítását és az irányított önálló haladást.
A nyolcadik osztály végére nyelvtudásuk eléri azt a mérhető szintet, mellyel képesek ismert témakörökben idegen nyelvű információt megérteni és adni, interakciókban sikerrel részt venni.
A NAT 2003. tananyagcsökkentés elveinek megfelelően - főleg a 4. 5. 6. évfolyamon – kevesebb lexikai egységet és nyelvtani fogalomkört  kell elsajátítani a tanulóknak, mint korábban. Tehát érvényesülni kell annak az elvnek, hogy kevesebbet, de azt jobban és mélyebben tudja a diák. Idegen nyelvnél ez azt jelenti, hogy a tanuló – bár kisebb szókinccsel – tudjon kommunikálni a megtanult szavak, kifejezések és nyelvtani ismertek segítségével, vagyis amit megtanult, tudja használni.

Kiemelt közös követelmények (4-8. évfolyam)
Az idegen nyelv (így a német) oktatása során számtalan alkalom és lehetőség kínálkozik arra, hogy eleget tegyünk a NAT 2003 megfogalmazott általános és közös fejlesztési követelményeknek.
A test és a lélek harmonikus fejlesztése a német nyelv tanítása során elsősorban a koncentráció képességeinek alapozásával, az érzelmi intelligencia mélyítésével, az önismeret alakításával, az önértékelés képességének fejlesztésével, és az egészséges életmódra való neveléssel történik.
A páros és csoportos tevékenységformák révén rengeteg alkalom kínálkozik az együttműködési készség fejlesztésére és a társas kapcsolatok alakítására. Ezáltal fejlesztjük a tanulóban azt a képességet, hogy tudja elfogadni és tiszteletben tartani mások véleményét.
Mivel az idegen nyelv tanításának fő célja a kommunikációs készség fejlesztése, magától kínálkozik az alkalom, hogy a gyerek éljen az emberi kapcsolatok kialakításának lehetőségével.
Az idegen nyelvi órákon megvalósuló páros és csoportos munkával segítjük tehát a szocializációs folyamatot is. Az egyes témakörök tanítása kapcsán fejlesztjük és gazdagítjuk a gyermek érzelemvilágát, pozitív gondolkodását. A mindennapi élet témaköreiben az életvitellel összefüggő praktikus tudást nyújtunk.
Az országismereti tananyagon keresztül a tanulók más népek kultúráját és szokásait ismerik meg, és ez által is neveljük őket a másság elfogadására. Ez a folyamat segíti a csatlakozást Európához és a nagyvilághoz.
Saját lakóhelyük és fővárosunk nevezetességei által hozzájárulunk a hon- és népismeret fejlesztéséhez.
Fontos, hogy felébresszük a tanulókban az idegen nyelvek tanulása iránti igényt, s ez hozzájárul az alapműveltség tovább-építéséhez. A német irodalom és zene, országismeret tanításával szintén hozzájárulunk a tanulók alapműveltségének és intelligenciájának fejlesztéséhez.
A tanulási stratégiák megválasztásában kitüntetett szempont: az életkori jellemzők fegyelembevétele. A német nyelv tanítása során a tanulók az első 2-3 évben többnyire reproduktív feladatok elvégzésére képesek. Kb. a 7. évfolyamtól kezdve adhatunk nekik fokozatosan önálló feladatokat, amely az önálló tanulási készséget és kreativitást fejleszti. Ilyen jellegű feladatok például: a páros és csoportos munka, szituációk, interjúk készítése, történetek írása, vagy átírása, szótár használata, nyelvtani és kommunikatív jellegű feladatok önálló megoldása, fordítás egyik nyelvről a másikra, házi olvasmány feldolgozása, gyakorlás a nyelvi laboratóriumban, és/vagy számítógéppel. Később tanulják meg használni az egynyelvű szótárt is.
A német nyelv tanítása során is fontos, hogy építsünk a tanulók korábban szerzett, illetve otthonról hozott ismereteire.
Kiemelt szempont a koncentráció más tantárgyakkal. Ez különösen lehetséges az irodalom, magyar nyelvtan, földrajz, biológia, ének-zene, testnevelés tárgyak esetében. Ez a tevékenység segíti az összefüggések felismerését, ugyanakkor megkönnyíti bizonyos ismeretek elsajátítását.
Fontos a logikus gondolkodásra való nevelés is. S bár a német nyelvtant nem célként, hanem eszközként tanítjuk, a 7. és 8. évfolyamon, amikor már több mindent tanítunk a tudatosítás szintjén, jó, ha rávilágítunk a német nyelvtan logikus rendszerére. Másrészt bizonyos nyelvi jelenségek esetén nem árt, ha felhívjuk a figyelmet a magyar nyelvtől való eltérésekre, vagy a hasonlóságokra.
Mindez rendszerező ismeretszerzési élményeket kínál.
Már az általános iskolában fontos a gyakorlati ismeretek megszerzése az életben való eligazodáshoz. Az idegen nyelv tanítása során számtalan alkalom kínálkozik erre. Az információkérés, és – adás különböző helyzetekben, a dialógusok, szituációk, szerepjátékok  üzletekben és más helyeken, szállásfoglalás, szállodai bejelentőlapok kitöltése, levélírás mind hozzájárulnak a gyakorlati ismeretek megszerzéséhez.

Fejlesztési követelmények
Tudatosodjon a tanulóban, hogy anyanyelvén kívül idegen nyelven is kifejezheti magát. Alakuljon ki a tanulóban a pozitív hozzáállás a nyelvtanulás iránt. Fejlődjön együttműködési készsége, tudjon részt venni pár- és csoportmunkában. Ismerkedjen meg néhány alapvető nyelvtanulási stratégiával.
A tanuló képes idegen nyelvű információt megérteni és adni, interakcióban sikerrel részt venni. Képes a tanárral és társaival a célnyelven együttműködni a nyelvórai feladatok megoldásában. Tisztában van a nyelvtanulás részterületeivel (beszédkészség, olvasásértés, szókincs, stb.), kialakult, továbbfejleszthető nyelvtanulási stratégiái vannak. Kialakul az igény benne, hogy az osztálytermen kívüli idegen nyelvi hatásokat is megpróbálja hasznosítani önálló haladása érdekében.
Az alkalmazott tankönyvek (és tanulmányi segédletek) kiválasztásának elvei
A tankönyvek kiválasztásának néhány lehetséges szempontja:
-	Legyenek benne differenciálásra alkalmas feladatok
-	Jól legyen strukturálva, emelje ki a lényeget
-	Legyen színes, legyenek benne képek
-	Az egyes leckék végén tartalmazzon összefoglaló kérdéseket
Természetesen nemcsak a tankönyvben, hanem a tankönyvek mellett taneszközökben, tanulmányi segédletekben is kell gondolkodni. Ehhez kínáljuk segítségként a következő szempontsort:
-	Az eddig használt tankönyvek, taneszközök, tanulmányi segédletek áttekintése; előnyeik, problémáik
-	Információgyűjtés a tankönyvekről, taneszközökről: MKM tankönyvlista, TANOSZ taneszköz lista, Kiadói reklám és szóró anyagok, MPI könyvtárak
-	Szakmai referenciák: kik írták, lektori vélemények, hol tanítják milyen eredménnyel leírások, recenziók
-	Teljes felmenő rendszerű-e
-	NAT kompatibilitás vizsgálata
-	Kiegészítő anyagok, tanári kézikönyvek
-	Ár
-	Tartósság

NÉMET NYELV 4. ÉVFOLYAM
ÓRATERV:
Témakör	Óra	
Szóbeli kezdőszakasz:	8 óra	
Az én világom:	4 óra	
A család:	6 óra	
Ház, lakás:	8 óra	
Az iskola	6 óra	
Étkezés:	 6 óra	
Öltözködés:	4 óra	
Dolgozatírás (előkészítő órával és gyakorlással):	6 óra 	
Daltanulás, mondókák:	6 óra 	
Ismétlés:	8 óra	
Szabadon felhasználható:	12 óra	
Összesen:	74 óra.	

TANULÓI ÉS TANÍTÁST-TANULÁST SEGÍTŐ TANESZKÖZÖK
Javasolt tankönyvek:
Kocsány Piroska – Liksay Mária: PASS AUF! 1. (Kezdő német nyelvkönyv 10-14 éveseknek) 
(Nemzeti Tankönyvkiadó)
Hangkazetta a tankönyvhöz 60 perces.
Molnár Marianna – Császár Gyöngyi – Kocsány Piroska – Liksay Mária:
PASS AUF! 1. Tanári kézikönyv 
(Nemzeti Tankönyvkiadó)
Jutta Douvitsas – Eleftherios Xanthos; Sigrid Xanthos – Kretzschmer: DAS DEUTSCH MOBIL 1.
(Pannon Klett Könyvkiadó Kft.)
P. Forgács Edit: KOMM MIT! 1. (tankönyv)
Kiegészítő füzetek:
-	Hausaufgaben
-	Klassenarbeiten und Teste
(ZIEL Kiadó, Hatvan)
Gisela Rozek Giusti – Fabiana Zanata Merci : DEUTSCH MIT PETER UND PETRA
(heti három órában a három kötet anyaga két év alatt elvégezhető.)
TAMBURIN c. nyelvkönyv alsótagozatosok számára.
Taneszközök:
-	magnetofon (kazettás magnó),
-	hangkazetták,
-	szemléltető képek,
-	tanári kézikönyvek, szakmódszertani könyvek,
-	írásvetítő és írásvetítő fóliák.

KÖVETELMÉNYEK
hallott szöveg értése
A tanuló megért:
1)	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű kérést, utasítást, s arra cselekvéssel válaszol;
2)	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott egymondatos kérdést.
beszédkészség
A tanuló:
1)	hiányos vagy egyszerű mondatban válaszol az ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésre, szavakat és rövid, egyszerű szerkezetű szövegeket (legalább néhány mondókát, verset, dalt) tanult minta alapján reprodukál.
2)	részt vesz rövid egyszerű dialógusokban reproduktív szinten.

olvasott szöveg értése
A tanuló:
1)	felismeri ismert szavak írott alakját, ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, néhány szóból álló mondatot elolvas;
2)	ismert nyelvi elemekből, egyszerű mondatokból álló szövegben fontos információt megtalál.
íráskészség
A tanuló:
a)	tud másolni tábláról, tankönyvből;
b)	felismeri ismert szavak írott alakját, leír ismert eszközökkel megfogalmazott, néhány szóból álló mondatokat.

A fenti követelmények teljesítését az alábbi tevékenységformákkal lehet segíteni
Gyakorlás szóban:
-	ismétlés kórusban és egyenként, (a tanár vagy a magnó mondatait),
-	hangos olvasás,
-	mondókák memorizálása,
-	rövid dialógusok és szerepjátékok reproduktív szinten,
-	rövid kérdések megválaszolása az olvasott szöveg alapján.
Gyakorlás írásban:
-	másolás tábláról és tankönyvből,
-	egészen könnyű házi feladatok megoldása írásban,
-	egyszerű kérdések megválaszolása,
-	egyszerű mondatok kiegészítése (nyelvtani, vagy kommunikatív jellegű).

A MAGASABB ÉVFOLYAMRA LÉPÉS FELTÉTELEI
(minimális követelmény)
A 4. évfolyam végén:
A tanuló értsen meg 80-100 szót, illetve lexikai egységet, s ebből egyszerű mondatokban tudjon használni kb. 60 szót, illetve kifejezést.
Rövid mondatokban tudjon beszélni magáról, a családjáról és az otthonáról. Néhány mondatban – kérdések alapján – tudja elmondani a napirendjét. Nevezzen meg néhány étel- és italfajtát a reggelizés témakörben és néhány ruhadarabot.
Tudjon németül köszönni és elköszönni, és tanulótársának vagy tanárának a mindennapi élet témaköreiben néhány egyszerű kérdésére válaszolni. A tanár legfontosabb utasításait értse meg.
Tudjon néhány igét ragozni (a haben és a sein igét is), és a helyesen ragozott igealakokat rövid mondatokban használni.
Ismerje a tárgyesetet, és néhány ige mellett tudja használni (haben, essen, trinken, möchte, igék mellett). Tudja elmondani a hónapok nevét, és a hét napjait németül.
Tudjon számolni 20-ig.
A legalapvetőbb hangtani szabályokat tartsa be (diphtongusok, sch, s, z, v, ck, ch ejtése).
Ismerjen néhány mondókát.
TARTALMAK
KOMMUNIKÁCIÓS SZÁNDÉKOK
Köszönés, megszólítás, elköszönés, bemutatkozás.
Altéma: igeragozás, ezen belül a sein létige gyakorlása.
Pl.: Wie heißt du  Wo wohnst du?
Wie  alt  bist  du?s.
Információkérés, információadás saját és közvetlen világunkról
Módszerek: Frontális és páros munka.
Ajánlatos szóbeli kezdőszakaszt alkalmazni.
Dolgok azonosítása, megnevezése.
Lásd: témakörök c. fejezet.
Kívánság kifejezése: Ich möchte…  Möchtest du …?
Tetszés, nem tetszés, elégedettség, elégedetlenség, helyeslés, elismerés kifejezése.
Pl.:  Gut.  Nicht  gut  Sehr  gut.  Toll.  Prima 
Hála kifejezése.
Pl.: Danke. Danke sehr. Vielen Dank.

Udvariassági formák.
Pl.: Bitte.  Bitte  sehr.

NYELVTANI FOGALOMKÖR
A jelen idejű igeragozás egyes számban. (tőhangváltás nélkül)
Pl.: wohnen, lernen, spielen. A sein létige ragozása egyes számban.
Lásd: Kommunikációs szándékok c. fejezet.
A birtoklás kifejezése: a haben ige ragozása egyes számban.
Altéma: A tárgyeset határozatlan névelővel és tagadó névmással.
Térbeli viszonyok.
Helyhatározószók: vorne, hinten, unten, oben, links, rechts.
Néhány névmási határozó lexikai szinten.
Pl.: darauf, davor.
Megjegyzés: Elöljárószókat még csak lexikai szinten tanítunk és keveset.
Pl.: in der Mitte, in der Ecke, in der Schule, im Zimmer.
Méret, hosszúság legegyszerűbb kifejezései: gross, klein, lang, kurz.
Altéma: a sein létige.
Időbeli viszonyok
Időhatározószók: heute, morgen, übermorgen.
A hét napjai.
Altéma: A sein ige. Pl.: Heute ist Montag. Morgen ist Dienstag.
Hónapok nevei.
Időpontok: Az óra és az idő legegyszerűbb kifejezései.
Pl.: - Wie viel Uh  ist es? -Es ist acht Uhr.
 (Csak a „kerek” órát tanítjuk.)
A modalitás kifejezése a möchte igével. (csak egyes számban)
Mennyiségi viszonyok
Tőszámnevek 20-ig.
Számnév és főnév egyeztetése.
Altéma: A főnevek többes száma.
Mérték, fokozat legegyszerűbb kifejezései: sehr gut, viel, wenig.
Életkor kifejezése. Lásd: Információkérés és -adás saját világunkról.
Minőségi viszonyok
Alak, kiterjedés: klein, groß.
Alapszínek. Altéma: a létige gyakorlása.
Esetviszonyok: alany- és tárgyeset.
Tárgyeset határozott és határozatlan névelővel. (inkább lexikai szinten)
Altéma: a haben ige ragozása egyes számban.
Logikai viszonyok
Az und kötőszó.
A tagadás. A nein és a nicht tagadószók.
Mondatszerkezetek. Igenlés és tagadás: ja, nein.
Szórend egyszerű kijelentő és kérdő mondatokban.
Szövegösszetartó eszközök: határozott és határozatlan névelők.
Személyes névmások alanyesete
A das mutató névmás. Das ist die Tafel típusú mondatokban.

TÉMAKÖRÖK, ALTÉMÁK
•	Az én világom
Személyi adatok, köszönés, bemutatkozás, ismerkedés.
Lásd: Kommunikációs szándékok: információkérés, információadás.
•	A család
Szülők, testvérek, nagyszülők, nagybácsi, nagynéni.
•	Ház, lakás
Mi hol van a szobában? - A szoba bemutatása határozószókkal és kevés elöljárószóval. (lexikai szinten)
Lásd: Fogalomkörök. (Térbeli viszonyok.)
Pl.: Das ist mein Zimmer. Rechts steht ein Schrank. Links ist ein Tisch.
Oben ist eine Lampe. In der Ecke steht eine Blume.
In der Mitte steht ein Tisch. Darauf steht eine Vase.
Néhány állat és növény a ház körül.

•	Mindennapi életünk, a mindennapi élet tevékenységei
A hét napjai, napszakok.
Pl.:   Wann gehen wir in die Schule?
Wann gehen wir nicht in die Schule (am Samstag, am Sonntag)
Wann lernst du? (Am Nachmittag.)
Az am csak lexikai egységként tanítandó.
Időpontok. Lásd: Nyelvtani fogalomkörök c. fejezet (időbeli viszonyok).
•	Az iskola
Legfontosabb tantárgyak nevei egyszerű mondatokban.
Pl.: Was habt ihr heute? (Literatur, Deutsch, Mathematik, usw.)
Was habt ihr morgen?
Tanórai utasítások.
•	Étkezés
Reggeli. Pl.:      Was essen wir zum Frühstück?
Was trinkst du zum Frühstück?
Megjegyzés: az essen igét lexikai szinten vegyük.
Néhány étel- és italfajta.
Pl.: Brot, Brötchen, Butter, Wurst, Marmelade, Tee, Milch, Kakao, Kaffee …
•	Öltözködés (Tanítható már a szóbeli kezdőszakaszban is.)
Legfontosabb ruhadarabok: Bluse, Rock, Hose, Hemd, Kleid, Pullover, Anzug, Mantel, Jacke.
Dalok, mondókák, kiszámolók, játékok

ÉRTÉKELÉS
Szóban: folyamatos, a tevékenységi formáknak megfelelően.
	Megjegyzés: Kezdetben csak pozitív értékelésre adjunk érdemjegyet!
Írásbeli ellenőrzés (dolgozatírás): összesen kétszer.
	Javasolt formák:
-	személyes jellegű kérdések megválaszolása,
-	kommunikatív jellegű kiegészítések,

NÉMET NYELV 5. ÉVFOLYAM
ÓRATERV:
Témakör	Óra	
Témalista (ajánlás):	62 óra	
Az én világom:	8 óra	
A család:	8 óra	
Ház, lakás:	8 óra	
Mindennapi életünk:	8 óra	
Az iskola:	6 óra	
Vásárlás:	6 óra	
Étkezés:	6 óra	
Daltanulás:	6 óra	
Dolgozatírás:	9 óra	
Ismétlés:	9 óra	
Szabadon felhasználható: 	18 óra	
Összesen:	92 óra.	

TANULÓI ÉS TANÍTÁST-TANULÁST SEGÍTŐ TANESZKÖZÖK
Javasolt tankönyvek:
Kocsány Piroska – Liksay Mária: PASS AUF! 2. (Német nyelvkönyv gyermekeknek – Nemzeti Tankönyvkiadó)
Kapható hozzá:
-	munkafüzet
-	hangkazetta (1 x 60 perc)
-	tanári kézikönyv
Jutta Douvitsas – Eleftherios Xanthos; Sigrid Xanthos – Kretzschmer: DAS DEUTSCHMOBIL 2.
(Pannon Klett Könyvkiadó Kft.)
P. Forgács Edit: KOMM MIT! 2. (tankönyv)
Kiegészítő füzetekkel
(ZIEL Kiadó, Hatvan)
Kopp Gabriele – Fröhlich Konstanze : PING PONG 1.
Taneszközök:
-	hangkazetták,
-	kazettás magnó,
-	diavetítő, diafilmek,
-	szemléltető képek, táblázatok,
-	kis német-magyar szótárak,
-	tanári kézikönyvek, szakmódszertani könyvek,
-	írásvetítő és fóliák.

KÖVETELMÉNYEK
hallott szöveg értése
A tanuló:
a)	ismert nyelvi eszközökkel kifejezett kérést, utasítást megért, arra cselekvéssel válaszol;
b)	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdéseket megért;
c)	ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből fontos információt kiszűr.
beszédkészség
A tanuló:
a)	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre egyszerű mondatban válaszol;
b)	tanult minta alapján egyszerű mondatokban közléseket megfogalmaz, kérdéseket tesz fel;
c)	megértési probléma esetén segítséget kér.
d)	rövid dialógusokban és egyszerű szerepjátékokban részt vesz reproduktív szinten.

olvasott szöveg értése
A tanuló:
a)	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, néhány szóból álló mondatokat elolvas;
b)	ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokból álló szövegben fontos információt megtalál;
c)	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű mondatokból álló szöveg lényegét megérti.
íráskészség
A tanuló:
-	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, néhány szóból álló mondatokat helyesen ír le;
-	egyszerű közléseket és kérdéseket tanult minta alapján írásban megfogalmaz.
A fenti követelmények teljesítését az alábbi tevékenységformákkal lehet segíteni
Gyakorlás szóban:
-	hangos olvasás,
-	a tanár, vagy a tanulótárs kérdéseinek megválaszolása,
-	ismétlés kórusban és egyenként (a magnó mondatait)
-	olvasott szöveg kérdéseinek megválaszolása,
-	az olvasott szöveg (csak rövid szövegek) tartalmának elmondása néhány egyszerű mondatban (német nyelven),
-	rövid dialógusok és szituációk,
-	mondókák, rövid versek memorizálása,
-	utasítások alapján cselekvéseket végezni. Pl.: Steh auf! Öffne, bitte das Fenster,
-	globális és szelektív szövegértés gyakorlása.
Gyakorlás írásban:
-	tollbamondás,
-	egyszerű kérdések megválaszolása,
-	egyszerű mondatok kiegészítése,
-	hamis / igaz állítások eldöntése,
-	lerajzolni a hallottakat,
-	nyelvtani kiegészítések és behelyettesítések,
-	kommunikatív jellegű kisebb kiegészítések és helyettesítések.

A MAGASABB ÉVFOLYAMRA LÉPÉS FELTÉTELEI
Az 5. évfolyam végén:
A tanuló értsen meg 120-150 lexikai egységet, és ezekből tudjon használni 70-80 szót, illetve kifejezést.
Értse meg a tanár egyszerű utasításait, mondatait, és egyszerű kérdéseit. Ez utóbbiakra tudjon röviden válaszolni.
Egyszerű mondatokban tudjon beszélni magáról, a családjáról, az otthonáról és napirendjéről. Tudjon megnevezni növényeket és állatokat a ház körül. Tudja röviden elmondani, hogy mit eszik és iszik reggelire, ebédre.
„Vásárlás” témakörben tudjon kérni néhány alapvető élelmiszert.
Tudja a tantárgyak nevét németül.
Tanulótársának tudjon feltenni 6-8 kérdést a mindennapi élet témaköreiben.
Ismert szöveget tudjon érthetően felolvasni.
Tudjon szavakat és rövidebb mondatokat diktálás után leírni.
Tudjon megoldani könnyebb tankönyvi feladatokat tanári segítséggel.
Írásban (is) tudjon egyszerű kérdésekre válaszolni.
Tudjon igét ragozni (köztük néhány tőhangváltós igét is!), és ezeket egyszerű mondatokban használni.
Ismerjen legalább négy-öt elöljárószót (in, auf, an, vor, neben), és az in, auf elöljárószót tudja tárgy - és részes esettel használni. (Tévedés megengedett.)
Ismerjen néhány fontos óra és idő kifejezést (egész, fél).
Ismerje a können, müssen, möchte  módbéli segédigét.
Ismerje és tudja használni az und és aber kötőszavakat.
Tudjon kérni és megköszönni valamit.

TATRTALMAK
KOMMUNIKÁCIÓS SZÁNDÉKOK
Személyes információkérés, információadás bővülő szókinccsel.
Pl.: Was ist dein Name?
Wie alt ist deine Mutter / dein Vater?
Woher kommst du?
Dolgok azonosítása, megnevezése.
Lásd: témakörök c. fejezet.
Egyetértés, egyet nem értés kifejezése.
Pl.: Du hast (nicht) recht.
Das stimmt. Es stimmt nicht.
Javaslattétel, beleegyezés.
Pl.: -Spielen wir?
- Ja, wir spielen.
Tudás, nem tudás kifejezése a wissen igével.
Modális jelentések, kívánság kifejezése.
Képesség: Ich kann schwimmen.
Kötelezettség: Ich muss gehen.
Óhaj: Ich möchte schlafen.
Tetszés, nem tetszés kifejezése.
Pl.: Richtig. Das ist nicht richtig.
Javaslat. Gehen wir! Spielen wir! típusú mondatok.
Udvarias kérés.
Pl.: Öffne, bitte das Fenster!
Hilf mir bitte!  
Hála kifejezése: Vielen Dank.
Jókívánságok, búcsúzás, elköszönés, gratuláció.
Pl.: Viel Spaß! Mach’s gut!
Ich gratuliere.

NYELVTANI FOGALOMKÖRÖK
Az igeragozás, a létige, a birtoklás gyakorlása folyamatos.
Igeragozás többes számban is.
Új: A tőhangváltós igék. (essen, helfen)
Néhány elváló igekötős ige.
Pl.: Ich gehe mit. Mach das Fenster zu! (lexikai szinten)
A war egyes számban. (a 2. félévben)
Pl.: Wo warst du gestern?
Térbeli viszonyok.
-ban, -ben, -on, -en, ön, előtt, alatt, fölött, mögött, mellett, -ba, -be, -ra, -re.
Elöljárószók: in, auf, an tárgy- és részesesettel.
vor, neben, hinter, über, unter csak részesesettel.
Városnevek elöljárószóval: nach, in
Mennyiségi viszonyok.
Méret, tömeg, kiterjedés: dick, dünn, Liter Pfund, Kilo, Gramm, schwer, leicht.
Lásd: Vásárlás témakör.
A tőszámnevek 100-ig.
Esetviszonyok.
A személyes névmások tárgyesete egyes számban.
A részeshatározó eset.
Névmások.
Mutató névmások: dieser, diese, dieses. (alanyesetben)
Birtokos névmások: mein/meine, dein/deine, Ihr/Ihre
Határozatlan névmások: etwas, nichts
Alles (csak ez a forma)
Pl.: Das ist  alles. Alles ist in Ordnung.
Logikai viszonyok.
Kötőszók: aber, oder, sondern, denn.
Szórend tudatosítása.

TÉMAKÖRÖK, ALTÉMÁK
•	Az én világom és a családom.
Személyi adatok bővítése.
Néhány foglalkozás megnevezése.
Néhány fontosabb testrész.
Az ember külső leírása az 5.évfolyamon még így ajánlatos:
Meine Augen sind blau. Wie sind deine Augen?
•	Ház, lakás.
Mi hol van a lakásban? - leggyakrabban használt elöljárószókkal.
Lásd: Nyelvtani fogalomkörök. (Térbeli viszonyok és esetviszonyok.)
Állatok és növények a ház körül bővülő szókincscsel. Virágnevek.
•	Mindennapi életünk.
Napirend. (A sich-es igéket ég nem vesszük.)
Néhány fontosabb házimunka. Mit szeretek/szeretnék csinálni, és mit nem, mit kell, mit tudok csinálni.
Altáma: möchte, mögen, müssen  können.
•	Az iskola.
Tanórai kérdések, kérések.
Pl.: Wann beginnt die Deutschstunde?
Was macht ihr in der Schule?
A tanórai utasítások köre bővül.
•	Vásárlás.
Rövid szituációk az élelmiszerboltban.
Altéma: Mennyiségi viszonyok.
Országismeret: Hány forintot ér az euro? (-tól-ig)
•	Étkezés.
Ebéd: Suppe, Fleisch, Kartoffel, Reis.
Altéma: az essen és mögen igék gyakorlása.
Versek, dalok, mondókák.

ÉRTÉKELÉS
Szóban: folyamatos.
	Javasolt ellenőrzési formák:
-	kérdésekre adott válaszok,
-	tartalommondás németül,
-	szókincs, nyelvtan (lehetőleg nem a szövegtől elszigetelten),
-	szituációk
-	mondókák memorizálása.
	Megjegyzés: a szituációknál csak pozitív értékelésnél adjunk érdemjegyet. Cél, hogy a tanuló
			  merjen beszélni.
Írásban: három dolgozat.
	A dolgozatok javasolt témái:
-	kérdések megválaszolása,
-	nyelvtani és kommunikatív jellegű kiegészítések.

NÉMET NYELV 6. ÉVFOLYAM
ÓRATERV:
Témakör	Óra	
Emberi kapcsolatok:	7 óra	
Otthonunk:	7 óra	
Tágabb környezetünk:	5 óra	
Természeti környezetünk:	5 óra	
Az iskola világa:	7 óra	
Étkezés:	6 óra	
Szabadidő, szórakozás:	12 óra	
Öltözködés	7 óra	
Versek és dalok:	6 óra	
Dolgozatírás, javítás és írásbeli gyakorlás:	9 óra	
Ismétlés:	12 óra	
Szabad órakeret:	18 óra	
Összesen:	111 óra	

TANULÓI ÉS TANÍTÁST-TANULÁST SEGÍTŐ TANESZKÖZÖK
Javasolt tankönyvek:
Kocsány Piroska – Liksay Mária: PASS AUF! 2.
(Nemzeti Tankönyvkiadó)
P. Forgács Edit: KOMMS DU MIT! 1. (tankönyv)
Kiegészítő füzetekkel
(ZIEL Kiadó, Hatvan)
Kopp Gabriele, Fröhlich Konstanze: PING PONG 1.
(Max Hueber Verlag)
Krausz Piroska: DER SPRUNG
Német irodalmi olvasókönyv
(Nemzeti Tankönyvkiadó)
Taneszközök:
-	hangkazetták,
-	kazettás magnó,
-	diavetítő, diafilmek,
-	szemléltető képek,
-	nyelvtani táblázatok,
-	német-magyar és magyar-német kisszótárak,
-	tanári kézikönyvek, szakmódszertani könyvek,
-	írásvetítő és fóliák.
	Javasolt (anyagi fedezet megléte esetén): nyelvi laboratórium megfelelő hangkazettákkal.

KÖVETELMÉNYEK
hallott szöveg értése
A tanuló:
•	utasításokat megért, azokra cselekvéssel válaszol;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kéréseket, kérdéseket, közléseket megért;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből fontos információt kiszűr;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szöveg lényegét megérti.
beszédkészség
A tanuló:
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre egyszerű struktúrákba rendezett mondatokban válaszol;
•	jórészt tanult minta alapján egyszerű mondatokban közléseket megfogalmaz;
•	kérdéseket tesz fel;
•	megértési probléma esetén segítséget kér;
•	tanult minta alapján egyszerű párbeszédben részt vesz.
olvasott szöveg értése
A tanuló:
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű mondatokat elolvas;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből fontos információt megtalál;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű mondatokból álló szöveg lényegét megérti.
íráskészség
A tanuló:
•	ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, egyszerű mondatokat helyesen leír;
•	egyszerű közléseket és kérdéseket tanult minta alapján írásban megfogalmaz;
•	
A fenti követelmények teljesítését az alábbi tevékenységformákkal lehet segíteni
	A frontális munka mellett páros és kiscsoportos munka.
Gyakorlás szóban:
-	kérdések megválaszolása,
-	a tartalom elmondása egyszerű mondatokban németül (olvasott szöveg alapján),
-	rövid dialógusok és szituációk (irányítottan),
-	rövid kérdések szerkesztése egyszerű mondatokhoz (olvasott szöveg alapján),
-	rövid versek memorizálása,
-	hallott szöveg lényegének elmondása rövid mondatokban németül (néha esetleg magyarul),
-	globális és szelektív szövegértés gyakorlása.
	Javasolt: Ha van, gyakorlás nyelvi laboratóriumban.
Gyakorlás írásban:
-	tollbamondás,
-	kérdések megválaszolása,
-	hamis / igaz kérdések eldöntése,
-	nyelvi és kommunikatív jellegű kiegészítések,
-	eseménysor leírása egyszerű mondatokban (pl.: napirend),
-	személyes jellegű egyszerű leírások (pl.: családtagok külső jellemzése, a lakás, mit szeretek csinálni, stb., ...),
-	rövid, egyszerű szövegek fordítása németről magyarra. (kiegészítő anyagként).

A MAGASABB ÉVFOLYAMRA LÉPÉS FELTÉTELEI
A 6. évfolyam végén:
A tanuló értsen meg 200-220 lexikai egységet, és ebből tudjon használni kb.150 szót, illetve kifejezést.
Értse meg tanára beszédének a lényegét, valamint tanára és tanulótársai egyszerűbb kérdéseit. Ez utóbbiakra tudjon egy-egy szóval, vagy rövid mondatokkal reagálni.
A tankönyv leckéihez feltett kérdésekre tudjon egyszerű mondatokkal válaszolni.
Kazettáról hallott rövid szövegből értsen meg egyszerű információkat.
Néhány mindennapi egyszerű beszédhelyzetben tudjon információt kérni (pl.: Wo ist der Bahnhof?, Wo finde ich eine Kaufhalle?)
A NAT által javasolt témakörök közül a következőkből legyen néhány mondatos ismerete:
-	Családi élet, házimunka,
-	Otthonunk,
-	Természeti környezetünk,
-	Iskola,
-	Étkezés,
-	Szabadidő, szórakozás,
-	Rövid szituációs játékban tudjon „vásárolni” néhány ruhadarabot.
Ismerjen egy-két rövidebb verset, néhány mondókát.
Tudjon használni 6-8 elöljárószót.
Tudjon néhány földrajzi nevet németül.
Az időbeli viszonyoknál a „perc” egyszerűbb kifejezéseit tudja használni (pl.: Es ist 8 Uhr 10 Minuten.).
Ismerje a hét napjait az am elöljárószóval.
Tanulja meg a leggyakrabban használt igék Perfekt alakját.
Ismerje fel a jövő időt.
Tudja ragozni a személyes névmásokat.
Tudja ragozni jelen időben a mögen és wollen módbeli segédigéket, és a wissen igét.
Ismerjen néhány birtokos névmást. (mein / meine, dein / deine).
Tudja használni a denn és deshalb kötőszavakat.
Ismert szavakból álló olvasott szöveget tudjon megérteni.
Néhány könnyebb nyelvtani és kommunikatív gyakorlatot tudjon írásban megoldani.
Néhány mondatban tudjon írni magáról, a családjáról és a napirendjéről.
Tudjon részt venni páros és csoportmunkában.

TARTALMAK
KOMMUNIKÁCIÓS  SZÁNDÉKOK
Személyes  információk  bővülő  szókinccsel.
Pl.: Wann  bist  du  geboren?
     Lásd: Évszámok.
Remény kifejezése.
Pl.:  Ich  hoffe,  dass  er  kommt.
       Altéma: A mellékmondati  szórend  dass  kötőszóval.
Sajnálkozás, együttérzés.
Pl.: Es  tut  mir  Leid.
      Schade.  Schade,  dass  er  nicht  kommt.
Öröm.
Pl.: Es  ist  sehr  gut,  dass  er  kommt.
      Ich  freue  mich.
Meghívás.
Pl.: Ich  lade dich  zum   Geburtstag  ein.
     Kommst  du  mit?
Egyetértés, egyet  nem  értés  kifejezése.
Pl.:  Du  hast (nicht)  recht.
       Das  stimmt. Es  stimmt  nicht.
       In  Ordnung. Es  ist  nicht  in  Ordnung.
Vélemény kérése, kifejezése.
Pl.:  Was meinst  du?
       Ich  meine, das ist schön.
       Meiner Meinung nach ist es schön.
Modális jelentések, akarat kifejezése.
       Ich will gehen.
Tetszés, nem tetszés kifejezése
Pl..  Diese  Bluse  gefallt  mir  (nicht).
Bocsánatkérés, megbocsátás.
       Entschuldigung! Entschuldigen Sie mir bitte.
       Macht  nichts.
Érdeklődés, csodálkozás.
Pl.:  Wirklich? Ist es wahr?
Közömbösség.
Pl.:  Es  ist mir egal.
Utasítás.
Pl.:  Kaufe ein Kilo Brot!
Altéma: A felszólító mód. (Lásd: Nyelvtani fogalomkörök.)
Lelkesedés kifejezése.
Das  macht mi  Spaß.
(kerülendő a zu + Infinitiv)
Elégedetlenség, rosszallás.
Pl.: Ich mag es nicht.
      Das  gefällt mir nicht.
      Das ist so nicht richtig.
Hála kifejezése.
      Viele  Dank  für…(Altéma: A tárgyeset gyakorlása.)
Figyelmeztetés. Segítség kérése, felajánlása, elfogadása.
Pl.:  Pass  auf!  Achtung!  Bitte…
       Kann ich dir /Ihnen  helfen? Ja, danke.
       Altéma: A személyes névmások ragozása egyes számban.
                    (Az Ihnen lexikai szinten.)
Gratuláció: Ich gratuliere dir  zum / zur …
Meghívás.
Pl.:  Besuche mich.
       Komm zu mir heute!

NYELVTANI FOGALOMKÖRÖK
Igék.
A tanult módbeli segédigék ragozása végig.
Umlaut –os igék. Pl.: fahren schlafen.
Újabb Brechung –os igék. Pl.: nehmen.
Leggyakrabban használt  sich –es igék. A visszaható névmás tárgyesete.
A felszólító mód egyes sz.2.személyben és többes szám 1.személyben.
(Néhány tőhangváltós ige lexikai szinten.)
A létezés kifejezése az es  gibt  igével.
Igeidő-használat. A Perfekt. (a tanév elején).
A jövő idő. (a tanév végén).
Térbeli viszonyok árnyaltabb kifejezése.
Helyhatározók bővítése újabb elöljárószókkal: zu,  aus.
Egyéb elöljárószók: mit,  für
Helyhatározók wohin  kérdésre (is) a vor, hinter, neben, über,  unter  után.
Birtokos névmások: unser /unsere, euer/ euere.
                                     ihr (többes sz.3.sz.)
Egyes szám  3.személyű birtokos névmások: sein,  ihr,  sein
Időbeli viszonyok.
Folyamatosság: lange  nicht lange.
Gyakoriság: manchmal.
Időpontok vor  és nach elöljárószóval.
Pl.: Es  ist 5 Minuten  vor /nach  8  Uhr.
Évszámok.
Gyakorlás: Wann bist  du geboren?
                   Ich  bin …. geboren  (csak hónap és évszám).
A  függő  beszéd  alapformája  kötőmód  nélkül.
Pl.:  Er  sagt,  dass  er  morgen  kommt.
       Altéma: A  mellékmondati  szórend   dass  kötőszóval.
Modalitás.
A  tanult  módbeli  segédigék  ragozása  többes  számban  is.
Új: A  wollen  segédige.
Mennyiségi  viszonyok  árnyaltabb  kifejezése:  megszámlálható  és  megszámlálhatatlan  mennyiségek.   Határozatlan  számnevek  főnévvel  való  egyeztetése.
Pl.:  viel  Zeit,  wenig  Zeit,  viel  Geld,  wenig  Geld,  viele  Bücher.
A tőszámnevek 1000-ig.
Határozatlan  névmások: jemand,  niemand.  (csak alanyesetben).
Logikai viszonyok.
Kötőszók: deshalb, sondern.

TÉMAKÖRÖK, ALTÉMÁK
1. Emberi kapcsolatok.
   Családi élet, esti elfoglaltságok. Barátok.
   Családtagok, barátok külső jellemzése állítmányi szerkezetekkel.
   Foglakozások.
   Ünnepek: Weihnachten.
2. Otthonunk bővülő szókinccsel.
   A szoba és a konyha berendezése.
3. Tágabb környezetünk.
    Lakóhelyünk néhány nevezetessége.
    Közös követelmény:Honismeret.
4. Természeti környezetünk.
     Növények és állatok az állatkertben és az erdőben.
     Közös követelmény: Természetvédelem.
5. Az iskola világa.
    Iskolám bemutatása egyszerű mondatokban.
    Mi hol van a tanteremben?
•	Étkezés.
Reggeli és ebéd téma ismétlése. Vacsora. Ételkínálás.
•	Évszakok, időjárás.
Közös követelmény: Gyakorlati  ismeretek.
•	Szabadidő, szórakozás.
Olvasás, tévénézés, mozi, zenehallgatás, sportolás.
•	Öltözködés, ruhavásárlás.
Mivel a melléknévragozást még nem tanulták, a színeket így érdemes kifejezni:
  Eine Bluse in Weiss, ein Kleid in Blau
Vagy szituációban így: -Welche Farbe möchten Sie?
                                        -Blau.
                                        (a welche lexikai szinten)
Lexikai egységként előfordulhatnak könnyebb jelzős szerkezetek is.
Pl.: eine weisse Bluse, ein blaues Kleid
Közös követelmény: Gyakorlati ismeretek.
Versek, dalok, nyelvtörők.

ÉRTÉKELÉS
Szóban: folyamatos, de ne osztályozzunk mindig (pl.: hallás utáni értésnél és szituációknál).
	Formái: a tevékenységformáknak megfelelően.
		          
Írásbeli ellenőrzés
3	nagydolgozat és 1-2 egyéb jellegű írásbeli ellenőrzés.
4		A nagydolgozatok témái lehetnek:
-	kérdések megválaszolása,
-	nyelvtani és kommunikatív jellegű kiegészítések,
-	rövid leírások, jellemzések.

NÉMET NYELV 7. ÉVFOLYAM

ÓRATERV:
Témakör	Óra	
Emberi kapcsolatok:	6 óra	
Otthonunk:	6 óra	
Tágabb környezetünk:	8 óra	
Az iskola világa:	6 óra	
Egészség, betegség:	6 óra	
Étkezés:	6 óra	
Utazás:	6 óra	
Szabadidő, szórakozás:	12 óra	
Évszakok, időjárás:	6 óra	
Daltanulás, versek:	5 óra	
Dolgozatírás, javítás, írásbeli gyakorlás: 	12 óra	
Ismétlés:	12 óra	
Szabad órakeret:	20 óra	
Összesen:	111 óra.	

TANULÓI ÉS TANÍTÁST-TANULÁST SEGÍTŐ TANESZKÖZÖK
Javasolt tankönyvek:
Kocsány Piroska – Liksay Mária: PASS AUF! 3.
(Nemzeti Tankönyvkiadó)
Kopp Gabriele, Fröhlich Konstanze: PING PONG 2.
(Max Hueber Verlag)
Neunner, Desmartes: 	DEUTSCH KONKRET 1A (tankönyv)
	DEUTSCH KONKRET 1B (munkafüzet)
(Langenscheidt Kiadó)
P. Forgács Edit: KOMMS DU MIT! 2. (tankönyv)
Kiegészítő füzetekkel
(ZIEL Kiadó, Hatvan)
Bedő Éva: STUFENGRAMMATIK
Nyelvtani gyakorlókönyv
(Nemzeti Tankönyvkiadó)
Krausz Piroska: DER SPRUNG
Német irodalmi olvasókönyv
(Nemzeti Tankönyvkiadó)
Taneszközök:
-	hang- és videokazetták,
-	magnetofon, videolejátszó, tv- készülék,
-	diavetítő, diafilmek,
-	lemezjátszó, néhány lemez (német dalokkal),
-	szemléltető képek,
-	nyelvtani táblázatok,
-	Németország térképe,
-	kis magyar-német szótárak és közepes méretű német-magyar szótárak,
-	legalább egy példányban nagyméretű magyar-német és német-magyar szótár,
-	tanári kézikönyvek, szakmódszertani könyvek,
-	országismereti könyv a német nyelvű országokról,
-	Jugendmagazin (15 db),
-	írásvetítő és fóliák.

	Javasolt (anyagi fedezet megléte esetén): nyelvi laboratórium megfelelő hangkazettákkal.

KÖVETELMÉNYEK
hallott szöveg értése
A tanuló:
•	megérti az utasításokat, azokra cselekvéssel válaszol;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kéréseket, kérdéseket, közléseket, eseményeket megért;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szövegből fontos információt kiszűri;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel, egyszerű mondatokban megfogalmazott szöveg lényegét megérti; ismeretlen nyelvi elemek jelentését jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott szövegből kikövetkezteti.
beszédkészség
A tanuló:
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre egyszerű struktúrákba rendezett mondatokban válaszol;
•	egyszerű mondatokban közléseket megfogalmaz;
•	kérdéseket tesz fel;
•	eseményeket mesél el röviden,
•	megértési probléma esetén segítséget kér;
•	részt vesz egyszerű párbeszédekben és rövid szerepjátékokban;
•	beszélgetést kezdeményez, befejez.
olvasott szöveg értése
A tanuló:
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott szöveget elolvas;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott szövegben fontos információt megtalál;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott szöveg lényegét megérti; (kb. fél gépelt oldal);
•	egyszerű, képekkel illusztrált szöveget megért;
•	ismeretlen nyelvi elemek jelentését jórészt ismert nyelvi elemek segítségével megfogalmazott szövegben kikövetkezteti.
íráskészség
A tanuló:
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott szöveget helyesen leír;
•	egyszerű közléseket és kérdéseket írásban megfogalmaz;
•	egyszerű, strukturált szöveget (baráti üzenet, üdvözlet) létrehoz;
•	ismert struktúrák felhasználásával tényszerű információt közvetítő rövid szöveget ír.
A fenti követelmények teljesítését az alábbi tevékenységformákkal lehet segíteni
Gyakorlás szóban:
-	kérdések megválaszolása,
-	olvasott szöveg tartalmának, lényegének elmondása németül,
-	hallott szöveg lényegének összefoglalása rövid mondatokban németül (jegyzetelés alapján),
-	dialógusok,
-	szituációk egyre önállóbban,
-	versek memorizálása,
-	kérdések szerkesztése olvasott szöveg alapján,
-	képleírások.
	Javasolt: Ha van, gyakorlás nyelvi laboratóriumban.
Gyakorlás írásban:
-	kérdések megválaszolása,
-	olvasott szöveghez kérdésszerkesztés,
-	hamis / igaz válaszok eldöntése,
-	nyelvtani és kommunikációs jellegű kiegészítések,
-	eseménysorok leírása, fogalmazás (pl.: nyári szünetről),
témaköröknek megfelelő fogalmazások (pl.: a lakásunk, hogyan töltöm a szabad időt),
-	rövid, összefüggő szövegek fordítása németről magyarra, (kiegészítő anyagként),
-	képleírások,
-	hallott szöveggel kapcsolatos gyakorlatok.

A MAGASABB ÉVFOLYAMRA LÉPÉS FELTÉTELEI
A 7. évfolyam végén:
A tanuló értsen meg kb. 300 lexikai egységet, és ebből tudjon használni 220-250 szót, illetve kifejezést.
Mindennapi beszédhelyzetekben tudja kifejezni magát, tudjon egyszerű információt kérni és adni. Tudja érzelmeit egy-szerűen kifejezni.
Kazettáról hallott rövid szövegekből értsen meg fontos információkat.
A NAT javasolt témakörei közül tudjon röviden beszélni a következő témákról:
-	Saját maga, család, rokonok, barátok
-	Lakás
-	Szűkebb és tágabb környezetünk
-	Étkezés
-	Szabadidő, szórakozás
-	Időjárás
Tudjon elmondani 2-3 rövid verset.
Tanulja meg a kétnyelvű szótár használatát, és néhány ismeretlen szót is tartalmazó szövegből szótár segítségével értse meg a lényeget.
Olvasott szöveg alapján tudja megállapítani a hamis és igaz válaszokat.
Könnyebb nyelvtani és kommunikatív feladatokat tudjon írásban önállóan megoldani. (Bizonyos hibaszázalék megengedett.)
A tanult témakörökről tudjon röviden írni.
A tananyaggal kapcsolatos kérdésekre tudjon írásban és szóban röviden válaszolni.
Tudja kifejezni egy-egy szóval, vagy rövid mondatokban sajnálkozását, örömét, bosszúságát.
Ismerjen néhány – leggyakrabban használatos – sich-es és igekötős igét.
Tudjon használni fontos elöljárószókat. Pl.: in, an, auf, über, unter, neben, vor, mit, bei, zu, von, um, für. (Tévedés az esetek használatánál megengedett.)
Ismerjen néhány földrajzi helymeghatározást.
Tudja használni a birtokos esetet a von elöljárószóval.
Ismerje meg a sonntags, jeden Tag, jedes Jahr, voriges Jahr, nächtes Jahr időhatározó szókat.
Tudja használni a jövő időt.
Tanulja meg néhány gyakrabban használt ige felszólító módját.
A melléknévragozásról legyen fogalma, és néhány jelzős kifejezést tudjon használni. (Pl.: Ich trinke kalte Milch, kaltes Wasser, Ich kaufe eien schwarzen Rock, eiene weiße Bluse, ein schönes Kleid.)
Ismerje a dass kötőszót és a mellékmondati szórendet.

TARTALMAK
KOMMUNIKÁCIÓS SZÁNDÉKOK
Kérdezés, információkérés, válaszadás, információadás: tovább bővülő szókinccsel és egyre árnyaltabban.
Információk a pályaudvaron.
Figyelmeztetés: Vorsicht!
Bizonyosság, bizonytalanság kifejezése.
Pl.:  Ich weiss sicher, dass er kommt.
       Ich weiss nicht, ob er kommt.
       Altéma:  A mellékmondati szórend dass  és ob kötőszóval.
Emlékezés, emlékeztetés.
Pl.: Vergiss nicht
      Ich werde es nicht vergessen.
      Altéma: A tőhangváltós igék felszólító módja.
Új: zu + Infinitiv.
Modalitás.
A sollen és dürfen  jelentése és használata.
Engedélykérés, tiltás.
Pl.:  Darf ich ins Kino gehen?
       Du darfst es nicht machen.

Előrejelzés kifejezése.
Pl.: Er wird morgen kommen
Kételkedés.
Pl.:  Das kann nicht wah sein.
Attitűdök egyszerű kifejezése, kíváncsiság, meglepetés.
Pl.:  Wirklich  Wieso? Ist es wahr?
       Das ist eine Überraschung!
      Ich bin gespannt, ob es  klappt.
Félelem: Ich habe Angst vor

NYELVTANI FOGALOMKÖRÖK
Igék.
A felszólító mód többes számban is.
A tőhangváltós igék felszólító módja.
A Präteritum.
Újabb sich- es igék. Pl.: sich ärgern, sich beschäftigen.
Térbeli viszonyok árnyaltabb kifejezése.
Újabb elöljárószók. Pl.: von, zwischen, bei,  ohne, um, durch.
Földrajzi helymeghatározás.
Néhány országnév és egyéb földrajzi név elöljárószóval is.
Időbeli viszonyok.
Időtartamok Wie lange? kérdésre.
Pl.: eine Stunde, 2 Stunden, ein Jahr, 2 Jahre, usw.
Időtartam vége.
Bis wann?  Bis  Sonntag, bis 2 Uhr
Gyakoriság.
Pl.: jeden Tag,  jede Stunde, usw.
Keltezés, dátum.
Altéma: a sorszámnevek.
Gyakorlás: Der wie vielte ist heute?
                  Am wie vielten? Wann?
                  Wann bist du geboren? (nap, hónap, év)
Gyakoriság  kifejezése. Pl.: sonntags, vormittags
Egyéb időbeli viszonyok.
Pl.: dieses  Jahr  diese Woche, voriges Jahr, vorige Woche  usw.
Modalitás.
A korábbiak ismétlése.
Új: sollen és dürfen.
Minőségi viszonyok.
A melléknév erős és vegyes ragozása alany- és tárgyesetben. (A vegyes ragozás csak határozatlan névelővel.)
Az erős ragozást csak a gyakrabban előforduló kifejezésekben érdemes gyakorolni.
Pl.: -	köszönések.
•	emberek külső jellemzése. (Pl.: Ich habe braunes Haar.).
•	szólások
A melléknév fokozása.
A hasonlítás és a hasonlító kötőszók.
Mennyiségek összehasonlítása.
viel – mehr – am meisten
wenig – weniger – am wenigsten
Esetviszonyok gyakorlása folyamatos.
Új: A birtokos eset von elöljárószóval.
Névmások.
Az egyes sz. 3.sz. és többes sz. 3. sz. birtokos névmás: sein, ihr, sein, ihr.
Határozatlan névmások: jeder, jede, jedes, aller, alle, alles.
Altéma: időhatározók. (jeden Tag, jedes Jahr, usw.)
Szövegösszetartó eszközök.
Mellékmondatok ob és weil kötőszóval.
Logikai viszonyok.
A wenn kötőszó (feltételes mód nélkül).
Pl.: Wenn ich Zeit habe, spaziere ich gern.

TÉMAKÖRÖK, ALTÉMÁK
1. Emberi kapcsolatok.
    Emberek jellemzése Jelzős szerkezetekkel.
    Mit szabad otthon csinálni és mit nem?
    Altéma:a dürfen módbeli segédige.
    Kötelességek. Lásd: sollen módbeli segédige.
2. Otthonunk bővülő szókinccsel. Pl.: a fürdőszoba.
    A szoba leírása jelzős szerkezetekkel. (alanyesetben).
3. Tágabb környezetünk.
•	a mi utcánk
•	fővárosunk fontosabb nevezetességei (hon- és népismeret)
•	egy célnyelvi város rövid bemutatása (országismeret)
•	városi  közlekedés
•	információkérés és -adás busz- és villamosmegállóban.
4. Az iskola világa, iskolai élet.
    Was  machen  wir  in  den  Stunden, in den Pausen und ausser dem Unterricht? (in  der Schule)
    Einige bedeutende Veranstaltungen in der Schule.
    Pl.: Weihnachtsfest, Sportleben, Sportprogramme, Schul - und Klassenausflüge.
5. Egészség, betegség.
    Az emberi test részei.
    Leggyakoribb betegségek, panaszok, kezelés.
    Jelenet az orvosnál.
    Közös követelmény: Egészséges életmód.
6.Étkezés – bővülő szókinccsel.
   Közös követelmény: Az egészséges étkezés.
7. Utazás.
Közlekedési eszközök, távolsági közlekedés.
Utazás, vonattal, busszal. Jegyváltás.
Szituációk. Egy konkrét utazás rövid leírása és elmondása.
Közös követelmény: Gyakorlati ismeretek.

•	Szabadidő, szórakozás.
Olvasás, tévé, mozi bővülő szókinccsel.
Új: diszkó, koncert (könnyűzenei).
Szituációk. Pl.: meghívás moziba, színházba, diszkóba, koncertre.
                         Jegyváltás a mozi vagy színházpénztárnál.
Sport.
Legismertebb nyári sportágak.
Kedvenc sportágam. Én mit sportolok?
Fejlesztési követelmény: Az egészséges életmód.
Dialógusok a sportról.
Közös követelmény: Testnevelés.
9.Évszakok,  Időjárás bővülő szókinccsel.

Versek, dalok, nyelvtörők.

Közös követelmény: Más népek kultúrájának megismerése.

ELLENŐRZÉS, ÉRTÉKELÉS
Szóban: folyamatos a tevékenységformáknak megfelelően. (Ne adjunk minden értékeléskor érdemjegyet!)
Írásbeli ellenőrzés
	3 nagydolgozat és 2-3 egyéb jellegű.
	A nagydolgozatok javasolt témái:
-	fogalmazás szótár segítségével,
-	kommunikatív és nyelvtani jellegű kiegészítések,
-	szövegértés ellenőrzése olvasott szöveg alapján.

NÉMET NYELV 8. ÉVFOLYAM

ÓRATERV:
Témakör	Óra	
Ember és társadalom:	7 óra	
Tágabb környezetünk:	10 óra	
Az iskola világa:	6 óra	
A munka világa:	6 óra	
Étkezés:	8 óra	
Szabadidő, szórakozás:	12 óra	
Kultúra:	6 óra	
Technika az otthonunkban:	4 óra	
Évszakok, időjárás:	4 óra	
Utazás	8 óra	
Dolgozatírás és egyéb írásbeli ellenőrzés:	12 óra	
Szabadon felhasználható órakeret	16 óra	
Ismétlés:	12 óra	
Összesen:	111óra.	

TANULÓI ÉS TANÍTÁST-TANULÁST SEGÍTŐ TANESZKÖZÖK
Javasolt tankönyvek:
Kocsány Piroska – Liksay Mária: PASS AUF! 4.
(Nemzeti Tankönyvkiadó)
Neunner, Desmartes: 	DEUTSCH KONKRET 2A (tankönyv)
	DEUTSCH KONKRET 2B (munkafüzet)
(Langenscheidt Kiadó)
Bedő Éva: STUFENGRAMMATIK
Nyelvtani gyakorlókönyv
(Nemzeti Tankönyvkiadó)
Krausz Piroska: DER SPRUNG
Német irodalmi olvasókönyv
(Nemzeti Tankönyvkiadó)
Taneszközök:
-	hang- és videokazetták,
1.	magnetofon, videolejátszó, tv-készülék,
2.	diavetítő, diafilmek,
3.	lemezjátszó, néhány lemez,
4.	szemléltető képek,
5.	nyelvtani táblázatok,
6.	Németország, Ausztria és Svájc térképe,
7.	közepes nagyságú magyar-német és német-magyar szótárak,
8.	nagyméretű magyar-német és német-magyar szótár 2 példányban,
9.	tanári kézikönyvek, szakmódszertani könyvek és egyéb szükséges szakkönyvek,
10.	országismereti könyvek, prospektusok,
11.	német nyelvű étlapok,
12.	Jugendmagazin (15 db.) és még legalább egyféle német nyelvű képesújság.
13.	írásvetítő és fóliák.
	Javasolt (anyagi fedezet megléte esetén):
•	nyelvi laboratórium megfelelő hangkazettákkal,
•	számítógép és számítógépes nyelvi programok.
A tanítás-tanulás folyamatát segíthetik még az alábbi taneszközök a különböző évfolyamokon:
	Folyóiratok:
		Spatzenpost
		Kleines Volk
		JÖ (jobb csoportokban)
	Nyelvi CD-k:
		Manó Német 1.
		Manó Német 2.
		PICDIC
		Multimédia képes szótár
		Nyelvlabor nyelvoktató sorozat: Német
		Von Aachen bis Zwickau (interaktív multimédiás nyelvi program)
	Videofilm:
		Szabó Katalin: Grüss dich!

KÖVETELMÉNYEK (lásd: Európai alapszint A2)

hallott szöveg értése.
A tanuló:
•	utasításokat megért, azokra cselekvéssel válaszol;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kéréseket, kérdéseket, közléseket, eseményeket megért;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kb. 100 szavas szövegből fontos információt kiszűri;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kb. 100 szavas szöveg lényegét megérti;
•	ismeretlen nyelvi elem jelentését jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kb. 100 szavas szövegből kikövetkezteti;
•	jórészt ismert nyelvi elemek segítségével megfogalmazott kb. 100 szavas szövegben képes a lényeges információt a lényegtelentől elkülöníteni.
beszédkészség.
A tanuló:
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott kérdésekre egyszerű struktúrákba rendezett mondatokban válaszol;
•	egyszerű mondatokban közléseket megfogalmaz;
•	kérdéseket tesz fel;
•	eseményeket elmesél;
•	megértési probléma esetén segítséget kér;
-       párbeszédekben és egyszerű szerepjátékokban részt vesz
•	fenntartja a beszélgetést, pl. új témát kezdeményez.

olvasott szöveg értése.
A tanuló:
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott szöveg lényegét megérti;
•	ismeretlen nyelvi elemek jelentését jórészt ismert nyelvi elemek segítségével megfogalmazott szövegben kikövet-kezteti;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szöveget elolvas;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, de néhány ismeretlen szót is tartalmazó kb. 100 szavas szövegben fontos információt megtalál;
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott, kb. 100 szavas szöveg lényegét megérti;
•	egyszerű történetet megért; kb. 100 szavas szövegben ismeretlen nyelvi elemek jelentését kikövetkezteti;
•	jórészt ismert nyelvi elemek segítségével megfogalmazott, kb. 100 szavas szövegben a lényeges információt a lényegtelentől elkülöníti.

íráskészség.
A tanuló:
•	jórészt ismert nyelvi eszközökkel megfogalmazott szöveget helyesen leír;
•	egyszerű közléseket és kérdéseket írásban megfogalmaz;
•	egyszerű, strukturált szöveget (baráti üzenet, üdvözlet) létrehoz;
•	ismert struktúrák felhasználásával tényszerű információt közvetítő kb. 50 szavas szöveget ír;
•	rövid jellemzést  ír,
•	50-70 szavas fogalmazást ír  a  tanult témakörök alapján.

A fenti követelmények teljesítését az alábbi tevékenységformákkal lehet segíteni
Hallott szöveg alapján:
-	a tartalom, illetve a lényeg elmondása (jobb tanulók esetében németül, egyébként magyarul),
-	kérdések megválaszolása,
-	feleletválasztós tesztek megoldása,
-	hiányzó részek kitöltése, adatok beírása,
-	igaz és hamis válaszok megállapítása,
-	a Grüß dich! videokazettán lévő jelenetek lényegének megértése.
Kommunikációs tevékenységformák:
-	információkérés és információadás,
-	hétköznapi témákról beszélgetés német nyelven,
-	„idegenvezetői” feladatok ellátása lakóhelyen,
-	interjú készítés,
-	rövidebb versek, közmondások memorizálása,
-	szerepjátékok,
-	kapcsolatok keresése és felvétele német anyanyelvű diákokkal,
-	vásárlás, szállásfoglalás, ételrendelés, jegyváltás, szituációs játékban, vagy a valóságban német nyelvterületen.
Olvasási tevékenységek:
-	ifjúsági folyóiratok olvasása,
-	néhány vers, irodalmi szemelvény, vagy rövid novella olvasása,
-	időjárás jelentések, ételreceptek, reklámszövegek olvasása,
-	egyszerűbb technikai eszközök használati utasításának olvasása,
-	tájékoztató jellegű táblák, rövidebb információs szövegek olvasása,
-	német nyelvű menetrendek olvasása.
GYAKORLÁS Olvasott szöveg alapján:
Szóban:
a tanuló a témakörökhöz kapcsolódó olvasott szöveg tartalmának, lényegének elmesélése német nyelven,
a tanult témakörhöz nem kapcsolódó, ismeretlen szavakat is tartalmazó szöveg tartalmának, lényegének összefoglalása magyarul (erősebb csoportokban lehet németül),
-	kérdések megválaszolása,
-	irodalmi szövegek feldolgozásánál véleménynyilvánítás (jobb csoportokban németül),
Írásban:
1.	szöveg kiegészítés emlékezetből (jobb tanulók számára),
6.	feleletválasztás tesztek,
2.	igaz és hamis válaszok eldöntése,
3.	megfelelő szövegrészek kikeresése számozott sorú szövegekben (pl.: melyik sorban található az alábbi mondatnak megfelelő tartalom? 0-5, 5-10, 10-15, 15-20.) Javasolt: a csoportmunka.
Írás:
-	kommunikatív jellegű és nyelvtani kiegészítések,
-	feleletválasztós tesztek megoldása,
-	önéletrajz írás,
-	könnyebb fogalmazások írása a mindennapi élet témáival kapcsolatban,
-	levélírás, levelezés,
-	fordítás németről magyarra (kiegészítő anyag),
-	rövid nyelvtani példamondatok fordítása magyarról németre (kiegészítő anyag),
-	megkezdett történetek befejezése,
-	cím nélküli történetekhez címek kitalálása,
-	képsorról összefüggő történet írása,
-	német nyelvű plakát készítése,
-	reklámszövegek írása (jobb csoportokban),
-	üdvözlőlapok írása,
-	szállodai bejelentőlapok kitöltése,
A fenti tevékenységformák egy részénél javasolt a páros, vagy csoportmunka.

A MAGASABB ÉVFOLYAMRA LÉPÉS FELTÉTELEI  (lásd: Európai minimumszint A1)
Részletesen:
A 8. évfolyam végén:

Készségek
Hallott szöveg értése
A tanuló:
Tudja követni a tanár idegen nyelvű óravezetését,
Értse meg rövid, jól tagolt beszéd lényegét az általa ismert témakörökben (ugyanígy értse a kazettáról hallott szövegeket is),
Értsen meg rövidebb kérdéseket, információkat.

Beszédkészség
Az alábbi témakörökről tudjon egyszerű mondatokban beszélni:
•	Családtagok, rokonok
•	Otthon
•	Szűkebb és tágabb környezetünk
•	Iskola, pályaválasztás
•	Étkezés
•	Szabadidő, szórakozás, sport
•	Évszakok, időjárás
•	Egészség, betegség
•	Bevásárlás
•	Utazás, kirándulás
•	Tudjon megnevezni háztartási gépeket
•	Kultúra
Tudjon egy-egy képről 2-3 egyszerű mondatot mondani.
Mindennapi beszédhelyzetekben tudjon egyszerű információt kérni és adni.
Minimális követelmény, hogy ha hibásan is, de tudja megérteni magát.
Néhány mondatban tudjon mesélni lakóhelyéről és Magyarországról.
Ismerjen néhány német dalt és rövid verset.
Legyen némi ismerete a német nyelvű országokról és az ottani szokásokról.
Szituációs játékokban, vagy német nyelvterületen tudjon „vásárolni”, „ételt rendelni”, „szállást foglalni”, „jegyet venni” (egyszerű mondatokban, akár nyelvtani hibákkal is).

Olvasott szöveg értése
Tudjon érthetően elolvasni néhány ismeretlen szót is tartalmazó rövidebb német nyelvű szöveget, és szótár segítségével értse meg.
Értsen meg (ha kell, szótár segítségével) ifjúsági folyóiratból képaláírásokat.
Értsen meg rövid, tájékoztató jellegű szövegek lényegét utcán, áruházakban, és pályaudvaron (lehetőleg szótár nélkül).
Tudjon rövid, személyes jellegű levelet elolvasni és megérteni (ha szükséges, szótár segítségével).

Íráskészség
Tudjon néhány tanult témakörből rövid, egyszerű mondatokból álló fogalmazást írni.
(Pl.:	Én és a családunk
	A lakásunk
	Az iskolánk
	Nyári és téli szünet
	Egy kirándulás)
Tudjon elégséges szinten nyelvtani és kommunikatív jellegű feladatokat megoldani.
Tudjon rövid, személyes jellegű levelet írni (szótár segítségével) és képeslapot megírni (szótár nélkül).
Tudjon egyszerű szállodai bejelentőlapot kitölteni.
Tudjon képekről 2-3 mondatot írni
Tudjon lefordítani ismeretlen szavakat is tartalmazó, egyszerű mondatszerkesztésű, nem hosszú szöveget németről magyarra (szótár segítségével).
A szókincse kb. 300 aktív és 100- 150 passzív kifejezés legyen.

Kommunikációs szándékok
Tudja egy-egy szóval vagy egyszerű mondatokkal kifejezni örömét, bánatát, kételkedését, félelmét, reményét, bizonyosságot, bizonytalanságot, bocsánatkérést.

Fogalomkörök
Igeragozás jelen időben (néhány tőhangváltós ige is). Gyakrabban használt igék felszólító módja (néhány tőhangváltós ige is). Módbeli segédigék: können, müssen, wollen, sollen, dürfen, mögen.
A Perfekt és a jövő idő használata (közepes szinten) Präteritum (ismeret szintjén). Feltételes mód csak a „möchte” igével. Néhány gyakrabban használt igekötős ige. Esetviszonyok: alany-, tárgy-, részeshatározó eset közepes szinten.
Leggyakrabban használt elöljárószók alkalmazása közepes szinten. Melléknévragozás elégséges szinten. Tőszámnevek 1000-ig. Néhány határozatlan számnév (viel, einige, wenig einige). Keltezés, dátum közepes szinten. Óra és idő kifejezések legegyszerűbb formái. Időbeli viszonyok leggyakrabban használt formái. Pl.: évszakok, napok, napszakok, kifejezése.
A melléknév fokozása (csak állítmányként) és a hasonlítás legegyszerűbb formái.
Személyes névmások alany-, tárgy-, és részeshatározó esetének használata közepes szinten. Birtokos névmások ismerete. (Legalább a mein, meine / deine, deine birtokos névmásokat tudja használni is – közepes szinten.) A birtokviszony kifejezésére „von” elöljárószóval. Néhány földrajzi név.
Mondattani ismeretek:
Egyenes és fordított szórend, a kérdő mondat szórendje. Kötőszók: und, aber, oder, sondern, denn.
Mellékmondati szórend a dass, ob és weil kötőszóval elégséges szinten.
A módbeli segédigék, a haben, a sein helye a mondatban, Perfektben és a jövő idő szórendje (közepes szinten).

Megjegyzés:
A magasabb évfolyamra lépés feltételeinél a minimális követelményekről van szó, a 8. Osztályban viszont néhány nyelvtani fogalom ismerete illetve használata – véleményem szerint – közepes szinten kívánatos. Ez azért szükséges pl. a főnévragozás, vagy a Perfekt idő esetében, mert különben a mondatot, mondanivalót nem lehetne megérteni. (Ez utóbbinál akár a segédigét hagyja el, akár a Partizip Perfektet, értelmetlenné válik a mondat.)
Én úgy vélem, hogy inkább kevesebb szót, és kevesebb nyelvtani jelenséget ismerjen a tanuló (elégséges vagy közepes szinten), de azt úgy tudja használni, hogy mondanivalója érthető legyen. Vagyis a nyelvtani hibákat addig el kell fogadni, amíg nem teszik lehetetlenné a kérdés, kérés, a válaszadás megértését, vagyis a kommunikáció létrejöttét. Az írásbeli követelményszinteknél is hasonló a helyzet.
Természetesen felmerülhet a kérdés, hogy mégis mit tekintsünk közepes, illetve elégséges szintnek, de ezt a gyakorló tanárok általában tudják. Idegen nyelvek esetében a hangsúly azon van, hogy néhány hétköznapi beszédhelyzetben a tanuló – bár szűk szókinccsel és nyelvtani hibákkal, az átlagos beszédtempótól lassabban tud-e kommunikálni.
Az általam megfogalmazott minimális követelményszint csak javaslat. Az iskolák maguk döntik el, hogy a központilag kiadott tantervekből mit vesznek át eredeti, és mit adaptált formában. A saját helyi tantervükben a magasabb évfolyamra lépés feltételeit is mindenképpen megfogalmazzák.

TARTALMAK
KOMMUNIKÁCIÓS  SZÁNDÉKOK
Kérdezés, válaszadás, információkérés, információadás: A korábbi szókinccsel, de egyre tudatosabban és biztosabban.
Modalitás.
A tanult módbeli segédigék gyakorlása, összetettebb mondatokban való alkalmazása.
Új: a brauchen ige.
Valószínűség, sejtés, valószínűtletlenség kifejezése.
Pl.: Vielleicht wird es  regnen.
      Wahrscheinlich haben  Sie es verloren.
      Es  ist  möglich / unmöglich, dass
Érvelési szándék kifejezése.
Pl.:  Ich glaube, dass
Vélemény: Ich bin der Meinung, dass
                  Ich habe die Meinung, dass
Egyetértés, egyet nem értés.
Pl.:  Ich bin mit dir / mit Ihnen einverstanden / nicht  einverstanden.
       Ich bin anderer Meinung.
Tanácsolás.
Pl.: Ich empfehle es  dir (nicht).
      Ich empfehle / rate diese Jeans  zu kaufen.
Emlékezés.
Pl.:  Ich erinnere mich nicht  daran.

NYELVTANI FOGALOMKÖRÖK
Igeragozás, múlt idő, jövő idő gyakorlása folyamatos.
Térbeli viszonyok.
Néhány fontosabb földrajzi név a német nyelvű országokban és Magyarországon.
Pl.: die Donau, der Schwarzwald, der Rhein, die Alpen
     die Theiß,  der Balaton (Plattensee)
Időbeli viszonyok.
Átmenet, változás legegyszerűbb kifejezései.
Pl.: von Jahr zu Jahr, von Tag zu Tag
A seit és ab elöljárószók: Seit wann?-Seit Montag.
Ab wann, Ab September.
Esetviszonyok.
A birtokos eset. A wessen kérdőszó.
Néhány elöljárószó birtokos esettel.
Minőségi viszonyok.
A melléknév gyenge ragozása a der, die, das  és a dieser, diese, dieses után.
A melléknév erős és vegyes ragozása részeshatározó esetben is.
Néhány névmási határozó lexikai szinten.
Pl.: darüber, daran, darauf. (igék vonzataként)
Altéma: Leggyakrabban használt vonzatos igék.
             Pl.: sprechen warten, denken  danken, sich freuen  sich, argern, sich treffen usw.
Függő beszéd kötőmód nélkül.
A dass  kötőszó ismétlése.
Mellékmondatok als, wenn kötőszóval.
Néhány kérdőszó kötőszóként.
Pl.: wann wo, wohin, warum.
 
TÉMAKÖRÖK, ALTÉMÁK
•	Emberi kapcsolatok.
Önéletrajz: Emberek belső jellemzése.
Emberi kapcsolatok. (A tanulók életkorának megfelelően.)
Követelmény: Szocializáció.
•	Tágabb környezetünk.
A városi és a vidéki élet főbb jellemzői.
Hazánk és a célnyelvi országok legfőbb jellemzői.
Szokások és hagyományok hazánkban és német nyelvterületen.
Követelmény: Hon- és népismeret.
Kapcsolódás Európához és a nagyvilághoz.
•	Az iskola világa.
A  diákok  élete  hazánkban és Németországban.
Rendezvények az iskolában. Pl.: Fasching, Deutschzirkel, Deutschklub.
•	A munka világa.
Munka otthon.
A szülők foglalkozása. (Néhány mondatban elmondani, ki mit csinál a munkahelyén.)
Pályaválasztási elképzelések.
•	Étkezés otthon és étteremben.
Szituációk: ételrendelés.
Követelmény: Egészséges étkezés.
Étkezési szokások Magyarországon és Németországban. Néhány magyar és német ételspecialitás neve.
Követelmény. Hon- és népismeret. Országismeret.
•	Szabadidő szórakozás.
Mozi, tévé, színház, koncert, olvasás,  múzeum.
Kedvenc tv- és rádióműsorok, kedvenc együttesek, énekesek. Aktualitások.
Film- és olvasmányélmény.
Szituációk: Meghívás moziba színházba koncertre.
Sport.
Sportaktualitások. (pl.: olimpia, világbajnokságok).
Párbeszédek a sporttal kapcsolatban.
Követelmény: Ép testben ép lélek.
•	Kultúra.
Szemelvények a német irodalomból: rövid irodalmi művek és néhány könnyű vers.
Zene. Német zeneszerzők, akikről énekórán is tanultak.
Daltanulás.
Követelmény: Általános műveltség fejlesztése.
•	Technika az otthonunkban.
Legfontosabb háztartási gépek és néhány híradástechnikai eszköz megnevezése.
Követelmény: életmóddal kapcsolatos ismeretek.
•	Évszakok, időjárás.
A korábbi szinthez képest árnyaltabban és bővülő szókinccsel.
Pl.: Was macht man auf den Feldern im Frühling, im Sommer, im Herbst?
Követelmény: Gyakorlati tudnivalók.
•	Utazás.
Szállásfoglalás, pénzváltás.
Tájékozódás közlekedési eszközök menetrendjéről, információk a pályaudvaron.
(Egy konkrét utazás leírása és elmondása az előző szinthez képest bővebb szókinccsel.).
Követelmény: Gyakorlati tudnivalók.
Megjegyzés: A szabadon felhasználható órák  tartalma lehet (bármelyik évfolyamon):
•	Részismétlés: 2-3 lecke után.
•	a tanult lexikai és nyelvtani anyag gyakorlása, elmélyítése.
•	több szerepjáték és szituáció (8. évfolyamon önállóan is).
•	gyakorlati ismeretek.
•	országismereti anyag.
•	irodalmi szemelvények.

ÉRTÉKELÉS
Szóbeli ellenőrzés a leírt követelményeknek megfelelően.
Írásbeli ellenőrzés.
	3 nagydolgozat és 3 egyéb jellegű írásbeli ellenőrzés.
	A nagydolgozatok témái lehetnek:
-	fogalmazás szótár segítségével,
1.	kommunikatív és nyelvtani jellegű feladatok,
-      szövegértés ellenőrzése olvasott szöveg alapján.

MATEMATIKA 1-4. évfolyam
A tanterv a NAT Matematika műveltségterület 1-4. évfolyamok követelményeit fedi le.
A tantárgy óraszáma: 592.
	A NAT-ban megfogalmazott „Fejlesztési feladatokat” nem külön fejezetként dolgoztuk ki, hanem szervesen beépítettük a „Továbbhaladás feltételei” illetve „Az átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények” fejezetekbe. Szükség esetén az egyes témakörök után is megemlítjük a leginkább érvényesíthető, elérhető célokat. Így a kialakítandó jártasságok, készségek, rutinok konkrétan az adott tartalomnál jelentkeznek, s ez jelentősen megkönnyíti a pedagógus tervező munkáját.
Az egyes tananyagok után található “Kibővített anyag” nem kötelező jelleggel tanítandó, de ha az ott említett időt biztosítani tudjuk rá, akkor javasoljuk ezen témakörök tanórán történő feldolgozását. Ez egyben lehetőséget ad a tanórai differenciált foglalkoztatásra is.
Óraszámok
 
évfolyam	1.	2.	3.	4.	
óraszám	heti
4	évi
148	heti
4	évi
148	heti
4	évi
148	heti
4	évi
148	

Célok és feladatok
A matematikai nevelés célja az általános iskola kezdő szakaszán azon képességek fejlesztése, melyek segítségével a tanulók felkészülnek az önálló ismeretszerzésre. Ennek elérésére életkoruknak megfelelő, tapasztalaton nyugvó megismerési módszereket sajátítanak el. Tapasztalatgyűjtés keretében foglalkozunk:
•	az alapvető matematikai képességek kialakításával,
•	a gondolkodás fejlesztésével,
•	a helyes tanulási szokások kiépítésével,
•	az ismeretszerzés során alkalmazott önállóság mértékének fokozásával,
•	a matematika iránti érdeklődés felkeltésével,
•	a pozitív attitűd kialakításával,
•	az életkornak megfelelő pontos matematikai szaknyelv elsajátításával.
A matematika tanulásának alapja a tapasztalatszerzésből kiinduló induktív megismerés. Ennek keretében kerül sor a megfigyelés irányítására, a spontán megfigyelésből a tudatos, célirányos megfigyelésre való felkészülésre, az észrevételek megfogalmazására, rendezésére, értelmezésére és lejegyzésére, valamint a szerzett tapasztalatok más tanulási helyzetekben való alkalmazására.
A matematika tanulása az első négy évfolyamon alapozó jellegű. A nevelési - oktatási feladatok sorában a képességfejlesztésnek kiemelt szerepet szánunk.
Az ismeretnyújtás, a képességek gazdag tárházának fejlesztése közben, a kisiskolás korosztály fejlődési ütemének figyelembevételével történik.
A fejlesztés fontosabb területei:
•	összehasonlítás, azonosítás, megkülönböztetés képessége, megfigyelőképesség,
•	emlékezet, (mozgásos, tárgyi, fogalmi)
•	válogató, osztályozó és rendszerező képesség,
•	adatok gyűjtése, rögzítése, rendezése,
•	lényegkiemelő képesség,
•	absztraháló és konkretizáló képesség,
•	összefüggések felismerése, oksági és egyéb kapcsolatok feltárása,
•	probléma felismerése, problémamegoldás tárgyi tevékenységgel és egyszerűbb esetekben gondolati úton,
•	tevékenységekhez kötött alkotó gondolkodás,
•	kreativitás,
•	analógiák felismerése, követése,
•	algoritmikus gondolkodás, algoritmusok követése,
•	logikai gondolkodás elemi szinten,
•	tapasztalatok kifejezése különféle módokon (megmutatással, rajzzal, adatok rendezésével, példák, ellenpéldák gyűjtésével, stb.), megfogalmazása saját szókinccsel, egyszerűbb esetekben matematikai szaknyelv, illetve jelrendszer alkalmazásával,
•	a munkavégzéshez szükséges általánosabb képességek (pl.: pontosság, rendszeresség, megbízhatóság, a részletszámítások és az eredmény ellenőrzése).
•	A kezdő szakasz feladata az alapvető matematikai ismeretek elsajátítása, a problémamentes továbbhaladás biztosítása a kötelező oktatás keretében. Az alapozás a matematika kiemelt témaköreiben az ismeretek koncentrikus és spirális bővülését segíti elő. Ezért kiemelten kezeljük azokat a tanítási tartalmakat, amelyekre a következő iskolaszakasz tananyaga épül:
•	a természetes szám fogalmát gazdag tartalommal építjük ki tízezres számkörben,
•	segítjük a biztonságos eligazodást a tízes számrendszerben,
•	kidolgozzuk és fejlesztjük a biztonságos szám- és műveletfogalomra épülő számolási készségeket,
•	formáljuk a sík- és térbeli tájékozódási képességét,
•	alakzatok megismerésével, formai és mennyiségi tulajdonságok felismerésével, egyszerű transzformációkkal alakítjuk a geometriai szemléletet,
•	tapasztalati függvények és sorozatok vizsgálatával, ábrázolásával segítjük a problémalátást, probléma megoldási képesség fejlődését,
•	valószínűségi játékokkal, megfigyelésekkel, kísérletekkel a valószínűségi szemléletet alapozzuk meg,
•	konkrét szituációkkal, példákkal alakítjuk a tanulók szemléletét a valóság és a matematikai modell kapcsolatáról.
Alapvető fontosságú, hogy nem mennyiségi, hanem minőségi fejlesztés történjen, tehát a tanulók tempójának megfelelően haladjunk, ne a többre, hanem az alaposabbra helyezzük a hangsúlyt.
A matematika tanítása kettős célrendszerre épül. Egyrészt a kognitív képességek fejlesztésére szolgál, és lehetőséget teremt a gondolkodási módszerek alkalmazására. Másrészt a tanulási szokások kiépülését segíti, rendszerességre, tudatosságra, a megismerési módszerek önálló alkalmazására nevel. Az önellenőrzés képességének fejlesztésével további felfedezésre, kutatásra ösztönöz.
A matematikai képességek kiépítését és folyamatos fejlesztését az iskolai kezdő szakasz alapvető feladatának tekintjük. A fejlesztés eredményeként azt várjuk, hogy a 4.évfolyam befejezése után a tanulók a megismerési módszerekben gazdagodva, a matematika és a matematikatanulás iránt pozitív beállítódással, érdeklődéssel, a továbbhaladáshoz szükséges ismeretek birtokában folytathassák tanulmányaikat.

Értékelés
A tanuló továbbhaladásához az évfolyamonként megfogalmazott követelményeket kell teljesíteni. Az érkelésnek tükröznie kell a követelmény és a teljesítés viszonyát, a fejlődésben megtett utat. Fel kell tárnia a hibák okait, a pozitívumokra kell támaszkodnia, elő kell segítenie a rendszeres munkavégzést. Törekedni kell a méltányosságra és az objektivitásra.
Elsősorban az elért eredményeket szükséges minősíteni a tanulók fejlődését figyelembe véve. Folyamatosan, rendszeresen kell értékelni a szóbeli és írásbeli munkákat.
Diagnosztizáló, formatív és szummatív mérések egyaránt szükségesek az egyes évfolyamokon.
A követelmények három szinten kerülnek megfogalmazásra a „Továbbhaladás feltételei” illetve „Az átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények”.
A tanuló órai munkája és a hat alkalommal írásban végzett ellenőrzés-értékelés alapján a tanuló munkáját írásban értékelni kell, a negyedik osztály végén osztályzatokkal is. Az írásbeli értékelés terjedjen ki a következő területekre.
19.	A tanuláshoz való hozzáállásra (pozitív, negatív, közömbös).
20.	Az adott tananyag elsajátítása után elvárt tudástartalmakra, teljesítményekre.
21.	A tanítási-tanulási folyamatban fejlesztett területekre, problémamegoldás, alkalmazás, algoritmikusgondolkodás, döntéshozatal, ítélőképesség, összefüggések meglátása stb..
22.	A fejlesztett képességekre, a kialakult jártasságokra, készségekre.
Mindezeket az adott iskola Pedagógiai Programja rögzíti.
Példák az értékelésre:
„A tanuló munkához való hozzáállása pozitív, kicsit több munkával azonban jobb eredményeket érhetne le. A 20-as számkörben jól ki tudja olvasni a számokat, a bontással és a műveletekkel nem mindig boldogul, segítségre szorul. A szöveges feladatok megoldásában fejlődnie kell, főleg az adatok közti összefüggések feltárásában jelentkeznek a gondok. A mértékváltás elfogadhatóan megy.
Ezek alapján a tanuló a 2. osztályba léphet, mert hiányosságai – jobb odafigyeléssel - pótolhatók, s az alapokat megszerezheti ahhoz, hogy a 2. osztályos ismereteket – legalább minimális szinten- elsajátítsa”.
Fejlesztési feladatok
Mivel az első két évfolyamot egy pedagógiai szakaszként értelmezzük a fejlesztési feladatai megegyeznek, mindkét évfolyam tantervében megtalálhatók.
Az elsajátított matematikai fogalmak alkalmazása.
A matematikai szemlélet fejlesztése, tájékozódás térben és időben.
Az általános iskola első négy évfolyamán a matematikai fogalmak elsajátításának alapozása történik. Gyakorlati tevékenységre, konkrét tapasztalatszerzésre épül. A számfogalom és műveletfogalom építése, a számolási készség fejlesztése az alapműveletek körében az életkornak megfelelő mélységben, fokozatosan bővülő számkörben folyik.
A mennyiségek közötti kapcsolatok felfedezése, a változások, összefüggések megfigyelése tárgyi tevékenység során történik. A tapasztalatok megfogalmazásával a szóbeli kifejezőképességet fejleszthetjük.
A tér- és síkgeometriai szemléletet a gyermekek konkrét tárgyi tevékenységével, a valóságot bemutató, a legkülönbözőbb technikákkal nyert anyagok, modellek segítségével alakítjuk. (Pl. fotók, videó, számítógép).
A matematikai logika legegyszerűbb elemeinek (pl.: “vagy, “és”, “nem”) használatával fejlesztjük az összefüggések belátásának és pontos megfogalmazásnak képességét.
A matematika életkornak megfelelő elemi fogalmait (pl. több, kevesebb, mértékegységek) a mindennapi életben való előfordulásnak megfelelően használjuk. Folyamatosan fejlesztjük a modellalkotás képességét, a lényeges és lényegtelennek tűnő dolgok szétválasztását. Egyszerű esetekben vizsgáljuk a “modell jóságát”.
Felhívjuk a figyelmet a hétköznapi és a matematikai nyelv különbségeire.
A sokoldalú gondolkodásmód fejlesztése érdekében konkrét tevékenységgel, kísérletezéssel példákat gyűjtünk a biztos, véletlen, lehetséges esetekre.
Gyakorlottság a matematikai problémák megoldásában, jártasság a logikus gondolkodásban, az ismeretek alkalmazása
A problémamegoldó gondolkodás fejlesztésére a matematikai összefüggések szöveges megfogalmazását, modellezését (kirakás, eljátszás) alkalmazzuk.
A matematikai szövegértő képesség alapozása és folyamatos fejlesztése összetett feladat. A beszédértésre épül és az értő olvasás színvonalának megfelelően fejlődik. A szövegösszefüggések értelmezése, az adatok kiválasztása a szövegből, az adatok közötti kapcsolatok felfedezése tevékenység, ábrázolás keretében történik, majd fokozatosan térünk át a számokkal, műveletekkel való kifejezésére. A megoldásban a próbálgatásnak, következtetésnek, logikus gondolkodásnak elsődleges szerepet tulajdonítunk. Csak ezután következhet az algebrai úton történő megoldás alkalmazása. A mérés témakörének tanításakor kiemelt szerepet tulajdonítunk a konkrét mérési tevékenységben való jártasságnak.
Az elsajátított megismerési módszerek és gondolkodási műveletek alkalmazása, a kreativitás fejlesztése
Az ismeretszerzésben az életkornak megfelelő induktív eljárások alkalmazása, a konkrétból való kiindulás, a sokféle tevékenységből származó tapasztalat összegyűjtése vezet el az általánosabb összefüggések megfogalmazásáig, elvontabb ismeretek rögzítéséig. Az általánosítás az iskolázási szakasz befejezéséhez közeledve, bőséges tapasztalati alapozás után következhet.
A gondolkodás fejlesztése a gondolkodási műveletek következetes alkalmazásán keresztül történik. Ilyenek: az egyszerű állítások igaz vagy hamis voltának eldöntése, a megadott vagy választott szempont szerinti csoportosítás, osztályozás, néhány elem sorbarendezése, bizonyos feltételeknek eleget tevő elemek kiválasztása, adatok gyűjtése, lejegyzése, grafikonok készítése, értelmezése, szabályszerűségek észrevétele.
A matematikai problémák megoldását konkrét tevékenységen való értelmezéssel és ugyancsak a konkrét tárgyi tevékenységben való megoldáskereséssel, a matematikai modellalkotás aprólékos kidolgozásával, esetenként egy-egy feladat apró lépésekre bontásával, elemi algoritmusok alkalmazásával segítjük.
A helyes tanulási szokások akarati, érzelmi képességek fejlesztése
A matematikai tevékenységek megszerettetése, a matematikai szemlélet formálása a kezdő szakasz alapvető feladata. A helyes tanulási módok kialakítása a gondolkodási képességek fejlődését eredményezi, mely a tanulás más területén is hasznosítható. A kognitív képességek együttes fejlesztéséhez a matematika a következő területeken járulhat hozzá: az anyanyelv és a szaknyelv adott szinten elvárható, megfelelő pontosságú használata, a megértett és megtanult fogalmak, eljárások eszközként való használata, megoldási tervek készítése, kellő pontosságú becslések, számítások a mérések előtt, feladatmegoldások helyességének ellenőrzése, indoklások, érvelések, kérdésfeltevések, kételkedések, igazolás keresése, a megértés igénye, tapasztalatok gyűjtése a matematika érdekességeiről, tankönyvek, feladatlapok önálló használata.
A matematika tanulásának szokásrendjébe tartozik a pontos munkavégzés, a fegyelmezett számjegy- és jelírás, a rendezett írásbeli munka és értelmes, rendezett szóbeli megfogalmazás.

Matematika 1. évfolyam
Óraszám :148 óra
A rendelkezésre álló órakeret felosztása:

Témakör
	
Óraszám	
Számtan, algebra:
1.	számfogalom
2.	műveletek
3.	szöveges feladatok	                            78                                  
46
18
14	
Sorozatok, függvények:
4.	számsorozatok
5.	összefüggések, táblázatok	                            20
10
10	
Geometria, mérés:
6.	alakzatok, tulajdonságok, mozgások
7.	mérések, mértékegységek	                            25
10
15	
Valószínűség, statisztika:
8.	adatok táblázatba rendezése
9.	biztos, lehetetlen esemény	                              5
3
2	
                                                                         Összesen:	                           128	
Ismétlésekre (évközi, év végi):
Mérésekre, értékelésre (diagnosztikus,  felmérő):	                             10
                             10	

A közölt óraszámok rugalmasan kezelendők, hiszen a témakörökben erős átfedés van. (Pl.: a sorozatok 20 órája is a számfogalom és a műveletek kialakítását szolgálja.)
     Amennyiben lehetőség van arra, hogy az évfolyamon a matematika óraszámot heti 1 órával (vagy  órával) növeljük, akkor ezt az órakeretet az un. “kibővített anyag” tanítására, illetve gyakorlásra célszerű fordítani. (1/2 óra/hét növekmény esetén arányosan használandók fel az órák a felsorolt anyagrészek tanítására.)
Ezen órák felosztására vonatkozó javaslatainkat a témakörök végén található “Kibővített anyag” címszó alatt taglaljuk.

TANANYAG

Számtan, algebra
Számfogalom:
•	A természetes számok fogalma 0-tól 20-ig.
•	Számok írása, olvasása. Ismerkedés a római számírással.
•	Tárgyak, személyek, dolgok összehasonlítása, rendezése, csoportosítása.
•	A természetes szám, mint véges halmaz számossága, mint sorszám, mint mérőszám, mint műveleti eredmény.
•	Számok nagyság szerinti összehasonlítása, rendezése.
A <, >, = jelek megismerése, használata.
•	Számegyenes, számok ábrázolása, ábrázolt számok leolvasása.
•	Számszomszédok fogalma, meghatározásuk.
•	Páros számok, páratlan számok fogalma, felismerésük.
•	Egyjegyű, kétjegyű számok fogalma.
Műveletek:
•	A hozzáadás/összeadás és az elvétel/kivonás értelmezése.
•	Az összeadás és a kivonás fogalma, kapcsolatuk felismerése.
•	Számok összeg és különbség alakjai.
•	Az összeadás és a kivonás elemi tulajdonságai.
•	Többtagú összeadások.
•	Számok bontása két szám összegére.
•	Képről művelet megfogalmazása, műveletek megjelenítése képpel, kirakással.
•	Nyitott mondatok megoldása.
Szöveges feladatok:
•	Összeadással és kivonással kapcsolatos szöveges feladatok értelmezése, megoldása (játék, rajz, matematikai modell stb.).
•	Szövegről számfeladat, számfeladatról szöveg alkotása.
Kibővített anyag: (20 óra)
     Amennyiben lehetőség van a matematikát heti 5 órában tanítani, akkor az évi plusz 37 órából 20-at javaslunk a következő témakörökre fordítani (ha a tanulók képzettsége ezt megengedi):
•	Számok összehasonlítása; a  relációk megismerése, használata.
•	A római számírás.
•	Egyenletek, egyenlőtlenségek megoldása.
•	Kitekintés a 100-as számkörre, analóg számítások kerek tízesekkel.
A korábban felsorolt törzsanyag begyakorlása.
Sorozatok, függvények
Sorozatok:
•	Számok, mennyiségek, formák, tárgyak, jelenségek stb. közti kapcsolatok felismerése, közös tulajdonságok keresése.
•	Tárgysorozatok képzése, periodikus sorozatok.
•	Sorozatok folytatása megadott, felismert, választott szabály alapján.
•	Adott szabály szerint növekvő, csökkenő számsorozatok képzése, folytatása.
•	Számsorozatok elemeinek ábrázolása számegyenesen, számegyenesen ábrázolt sorozat-elemek leolvasása.
Összefüggések, táblázatok:
•	Adathalmazból egymással kapcsolatban lévő elempárok keresése.
•	A számok, mennyiségek közti kapcsolatok jelölése nyíllal.
•	Egymással összefüggő elempárok táblázatba rendezése.
•	Grafikonokról elempárok leolvasása.
•	Táblázatok kitöltése, szabályok felismerése, megfogalmazása.
Kibővített anyag: (5 óra)
•	Szabályokhoz elempárok, elempárokhoz szabályok. Táblázatba rendezés.
•	A szabályok többféle megfogalmazása.
•	Sorozatok többféle folytatása.
Geometria, mérés
Alakzatok, tulajdonságok, mozgások:
•	Sík- és térbeli alakzatok szétválogatása tulajdonságok alapján.
•	Alakzatok jellemző tulajdonságainak meghatározása.
•	Tájékozódás térben. (Helymeghatározás: alatta, felette, mellette, előtte, mögötte stb.)
•	A tengelyes szimmetria fogalmának előkészítése, tengelyesen szimmetrikus formák vizsgálata.
•	Tengelyesen szimmetrikus formák előállítása. (Kirakás, papírkivágás stb.)
Mérések, mértékegységek:
•	Összehasonlítások, összemérések a gyakorlatban.
•	Mérési eljárások, mérések alkalmilag választott egységekkel.
•	Ismerkedés különböző mérőeszközökkel.
•	Hosszúság, tömeg, űrtartalom mértékegységei.
•	Az idő mértékegységei. (Hét, nap, óra)
•	A mérőszám és mértékegység közti kapcsolatok felismerése.
Kibővített anyag: (12 óra)
•	Mivel a mérés és a mértékegységek témaköre nagyon fontos (és nagyon nehezen megy a tanulóknak) ezért – szoros koncentrációban a számtan algebra témakörrel – 12 plusz órát javaslunk erre a fejezetre.
•	Mérési eredmények kifejezése különböző mértékegységekkel.
•	Mértékegységek átváltása.

Valószínűség, statisztika
•	Adatok gyűjtése, táblázatba rendezése. Táblázatokból összetartozó elempárok megállapítása.
•	Valószínűségi játékok kimenetelének megfigyelése.
•	Biztos, lehetséges, lehetetlen esemény.
•	Adatok ábrázolása diagramon.

•	(Az esetleges plusz órákból nem célszerű erre a témakörre fordítani.)

A továbbhaladás feltételei, illetve az átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények megfogalmazása olyan, hogy az konkrétan tartalmaz minden belépő tevékenységformát, így annak külön kiemelését, részletezését nem tartjuk szükségesnek.
A továbbhaladás feltételei
•	Tudjanak két halmazt, mennyiséget összehasonlítani; darabszámot, mérőszámot megállapítani megszámlálással, leszámlálással 20-ig.
•	Ismerjék fel, önállóan olvassák, írják a számokat 20-ig.
•	Tudjanak számokat nagyság szerint összehasonlítani, sorba rendezni a 20-as számkörben.
•	Tudjanak számokat ábrázolni az egyesével beosztott számegyenesen, tudjanak ilyen számegyenesről számokat leolvasni 20-ig.
•	Tudjanak számokat kéttagú összeg- illetve különbségalakban felírni a 20-as számkörben.
•	Ismerjék fel a 20-nál nem nagyobb páros és páratlan számokat.
•	Tudják a számok szomszédait felsorolni 20-ig.
•	Begyakorlottság szintjén tudják az összeadás és a kivonás műveleteit elvégezni a 20-as számkörben.
•	Legyenek képesek egyszerű szöveges feladatok adatai közötti összefüggések lejegyzésére számokkal, műveletekkel.
•	Tudjanak hosszúságokat, tömegeket, űrtartalmakat összehasonlítani, összemérni, alkalmi mértékegységekkel meg- és kimérni.
•	Tudják a méter, a kilogramm, a liter egységeket szám és egyszerű szöveges feladatokban alkalmazni.
•	Értelemszerűen – helyesen – használják a helymeghatározások kifejezésére alkalmas szavakat (alatta, fölötte, mellette stb.)
Az átlagos, vagy annál magasabb színtű követelmények
•	Tudják a   jeleket helyesen használni.
•	Tudjanak rajzról tevékenységet leolvasni, leírni jelekkel.
•	Begyakorlottság szintjén tudják a “hiányos összeadás” és a “hiányos kivonás” műveleteket elvégezni. (Nyitott mondatok megoldása a tanult számhalmazon.)
•	Tudjanak három- vagy négytagú összeget kiszámítani, illetve kéttagú összegre visszavezetni az ilyen összeadást.
•	Tudjanak tárgyak dolgok kapcsolataira vonatkozó állításokat megfogalmazni, illetve ezek igazságtartalmát eldönteni.
•	Szöveges feladathoz tudjanak önállóan kérdést megfogalmazni.
•	Tudjanak egyszerű – a tanult számokhoz és műveletekhez kapcsolódó – növekvő és csökkenő sorozatokat képezni adott szabály alapján.
•	Tudjanak egyszerű – szabállyal megadott – kapcsolatokhoz összetartozó elempárokat kiválasztani adott számhalmazokból.
•	Helyesen használják a hét, a nap, az óra időtartamokat számításokban és szöveges feladatokban.
•	Tudjanak térbeli és síkbeli alakzatokat adott szempont szerint kiválasztani, tudják őket geometriai tulajdonságuk alapján megkülönböztetni.

Értékelés
   Folyamatosan szóban és legalább 6 alkalommal írásban. A szám- és műveletfogalmat illetve számolási rutint mérő feladatokon túl komplex (a többi témával kapcsolatos) feladatok is szerepeljenek a mérőlapokon.
(Lásd a tanulást segítő eszközöket.)
Fejlesztési feladatok: (Az 1-2. évfolyamon azonosak a fejlesztési feladatok)
•	Tájékozódás térben, időben és a világ mennyiségi viszonyaiban
•	Tapasztalatszerzés cselekvés útján, modellezés
•	Mozgáskoordináció
•	Összehasonlítás, megkülönböztetés
•	Tudatos megfigyelés, lényegkiemelés
•	Valóság és képzelet
•	Emlékezés, memória, logikus gondolkodás
•	Kommunikáció, együttműködés

Tanulói és a tanítást-tanulást segítő taneszközök
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Matematika 1., Tankönyv
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Hajdu Sándor – Scherlein Márta: Mesélő fejtörő, iskolaelőkészítő munkafüzet
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Czeglédy István – Hadházy Jenő – Hajdu Sándor – Köves Gabriella – Scherlein Márta: Matematika 1-2. Eszköztár
(Tanulói segédlet) Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek.
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Felmérő feladatsorok. Matematika 1.
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek.
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Matematika 1. Program. (Tanári segédlet)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek

Matematika 2. évfolyam
Óraszám : 148 óra
A rendelkezésre álló órakeret felosztása:

Témakör
	
Óraszám	
Számtan, algebra:
10.	számfogalom
11.	műveletek
12.	szöveges feladatok	                            85                                  
30
45
10	
Sorozatok, függvények:
13.	összefüggések, relációk
14.	sorozatok
15.	táblázatok	                            10
4
2
4	
Geometria, mérés:
16.	alakzatok, transzformációk
17.	mérés, mértékegységek	                            30
10
20	
Kombinatorika, statisztika, valószínűség
18.	kiválasztás, sorrendezés
19.	táblázatok, diagramok
20.	kísérletek, események	                              7
2
3
2	
                                                                         Összesen:	                           132	
Ismétlésekre (évközi, év végi):
Mérések, értékelés (diagnosztikus, felmérő): (Legalább 6 mérést javaslunk)	                               8
                               8

Amennyiben lehetőség van arra, hogy az évfolyamon a matematika óraszámot heti 1 órával (vagy órával) növeljük, akkor ezt az órakeretet az un. “kibővített anyag” tanítására, illetve gyakorlásra célszerű fordítani. Ezen órák felosztására vonatkozó javaslatainkat a témakörök végén található “Kibővített anyag” címszó alatt taglaljuk.
   A fenti óraszám szerinti felosztáshoz nem szabad mereven ragaszkodni. Ez csak iránymutató, hiszen az egyes témakörök között erős átfedés van.
A számtan, algebra témakör keretén belül foglalkozunk a számok sorrendezésével, a köztük lévő relációkkal, a sorozatképzésekkel, az adott műveletekhez kapcsolódó nyitott mondatokkal és a táblázatok kitöltésével, a mérőszámokkal és a mértékegységekkel, azaz minden témakörrel.
Ugyanakkor a sorozatok, függvények, a geometria, mérés és a kombinatorika, statisztika, valószínűség témakörök tanítását a számfogalom és a műveletek tanításán keresztül valósítjuk meg. Például az összefüggések, sorozatok, valamint a kombinatorika, statisztika, valószínűség témakörök tananyagai nem jelennek meg önálló tanítási anyagként az általunk javasolt tanmenetekben, tankönyvekben, (Hajdu Sándor szerkesztette tankönyvcsalád) de tartalmilag beépülve a többi anyagrészbe arányaiban körülbelül annyit foglalkozunk vele, mint amit az órafelosztás mutat.
TANANYAG

Számtan, algebra

(A következők a 100-as számkörre vonatkoznak. Az egyéb eseteket külön jelöljük.)
Számfogalom:
•	A természetes szám fogalma.
•	A természetes szám, mint véges halmazok számossága, mint sorszám, mint mérőszám s mint műveleti eredmény.
•	Mennyiségek meg- és leszámolása kettesével, hármasával, négyesével, ötösével, tízesével.
•	Páros, páratlan számok.
•	A kerek tízesek fogalma.
•	Alakiérték, helyiérték, tényleges érték.
•	Számok írása, olvasása.
•	Számok bontása tízesek és egyesek összegére.
•	Számok helye a számegyenesen.
•	Számok egyes, tízes, páros, páratlan szomszédai.
•	Római számírás az  I, V, X segítségével.
•	Számok 2-vel, 5-tel, 10-zel, való oszthatósága.
•	A mennyiségek legegyszerűbb törtrészei. Az egész valamekkora része.
•	Kitekintés a 1000-es számkörre.
Műveletek:
•	Összeadás, kivonás értelmezésének kiterjesztése a 100-as számkörre.
•	Az összeadás és a kivonás elemi tulajdonságai.
•	Az összeadás és a kivonás közti kapcsolat.
•	Az összeg és a különbség változásai.
•	Számok felírása összeg- és különbségalakban.
•	A szorzás értelmezése. (Egyenlő tagok összege; számolás kettesével, ötösével, tízesével;
számegyenesen való lépegetés stb.)
•	A szorzás elemi tulajdonságai (felcserélhetőség).
•	A szorzótáblák.
•	A szorzat változásai.
•	Az osztás értelmezése. (Osztás mint a szorzás fordított művelete, mint bennfoglalás, mint részekre osztás.)
•	A maradékos osztás értelmezése.
•	Műveletek sorrendje.
•	Összeg, különbség hozzáadása, elvétele; zárójelek a műveletekben.
•	Kétjegyű számok szorzása egyjegyűvel.
•	Összeg és különbség szorzása. (Zárójelek használata.)
Nyitott mondatok, szöveges feladatok:
•	Összefüggések megállapítása rajzról, a megállapított összefüggések lejegyzése számokkal.
•	Rajzhoz, szöveghez nyitott mondatok felírása.
•	Nyitott mondatok igazsághalmazának keresése véges alaphalmaz esetén. (Próbálgatás.)
•	Nyitott mondatok két vagy több változóval.
•	Egyenes és fordított szövegezésű szöveges feladatok.
•	Az eredmények előzetes becslése, becslés a műveletekben.
•	A megoldások lépéseinek rekonstruálása.
•	Következtetések egyről többre, többről egyre.
Kibővített anyag:
 (1 óra/hét esetén 20 óra,  óra/hét esetén 10 óra)
•	Összeg, különbség kivonása, zárójel-használat.
•	Műveletek sorrendje.
•	Kétjegyű számok szorzása egyjegyű számmal.
•	Két- háromműveletes egyszerű szöveges feladatok értelmezése, megoldása.
•	Kerek 100-asokkal végzett összeadás, kivonás az 1000-es számkörben.
Sorozatok, függvények
Összefüggések, relációk:
•	Halmazok összehasonlítása. (Mennyivel több, mennyivel kevesebb, hányszor annyi elemet tartalmaz.)
•	Számok nagysági viszonyai.
•	Számszomszédok.
•	Összefüggések az összeg, különbség tagjainak változása és az eredmény között.
•	Egyszerű tapasztalati függvények.
•	Összefüggések keresése adott halmazok elemei között.
•	Összefüggések kapcsolatok szabályainak megfogalmazása szóban.
Sorozatok:
•	Számok növekvő és csökkenő sorozata adott szabályok alapján.
•	Tárgy, rajz, jelsorozatok kiegészítése folytatása adott vagy felismert szabály alapján.
•	Sorozatok készítése önállóan választott szempontok szerint.
•	Sorozatok tulajdonságai (növekedés, csökkenés, periodikusság, stb.).
•	Különbségsorozatok, hányadossorozatok.
•	Geometriai transzformációk a sorozatképzésben. (Alakzatok elmozgatottjának sorozata.)
Táblázatok:
•	Számpárok, számhármasok közti kapcsolatok felismerése, megállapítása.
•	Táblázatok hiányzó adatainak meghatározása adott szabály alapján, a táblázat kiegészítése.
•	Számpárok táblázatba rendezése.
•	“Gépjátékok” szabályainak megkeresése, a szabályok megfogalmazása.
Kibővített anyag: (5 óra vagy 2 óra)
•	Táblázattal adott függvényhez szabály keresése, a szabály többféle megfogalmazása, számokkal való felírása.
•	Sorozatok képzése a szorzás és a bennfoglalás műveletek felhasználásával.
•	Adott halmazból elempárok, elemhármasok kiválasztása adott összefüggések alapján.
Geometria, mérés
Alakzatok, transzformációk:
•	Síkbeli, térbeli alakzatok válogatása, csoportosítása megadott szempont szerint.
•	Testek építése kockákból, színes rudakból, egyéb testekből.
•	Testek geometriai tulajdonságai, alkotó elemei.
•	Egyszerű síkidomok másolása, előállítása egyéb síkidomokból.
•	Síkidomok tulajdonságai (megfigyelés).
•	Sokszögek néhány tulajdonsága.
•	Téglalap, négyzet, téglatest, kocka előállítása.
•	Alakzatok mozgatása, tükörképek előállítása, építése, az egybevágóság előkészítése.
•	Kerületek meghatározása méréssel.
Mérés, mértékegység:
•	Hosszúság, tömeg, űrtartalom, idő összehasonlító mérése.
•	Mértékegységek (m, dm, cm; kg, dkg; l, dl; év, hónap, hét, nap, óra, perc).
•	Az egyes mértékegységek közti kapcsolatok, sorrendjük, átváltásuk.
(Pl: 1 cm < 1 dm < 1 m)
•	Összefüggés adott mennyiséget mérő mértékegység és mérőszám között.
Kibővített anyag: (12 óra vagy 6 óra)
•	Mértékegységek, mértékváltások alkalmazása szöveges feladatokban.
•	Sík- és térgeometriai alakzatok csoportosítása tulajdonságaik szerint.
(Legfeljebb két szempont.)
•	A tengelyes tükrözés fogalmának bővítése.
•	Tengelyesen szimmetrikus alakzatok.
Kombinatorika, statisztika, valószínűség
•	Periodikus ábra és számsorozatok előállítása adott szabályok alapján.
•	Kétjegyű számok képzése adott (egyjegyű számokból álló) számhalmaz elemeiből.

Statisztika:
•	Gyakorlati adatok gyűjtése, táblázatba rendezése.
•	Adatpárok ábrázolása grafikonon, oszlopdiagramon.
Kombinatorika:
•	Adatpárok leolvasása grafikonról, diagramról, táblázatból.
Valószínűség:
•	Biztos, nem biztos, lehetséges, lehetetlen események megkülönböztetése.
•	A mindennapi élet véletlen eseményeinek megfigyelése, lejegyzése.

A továbbhaladás feltételei, illetve az átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények megfogalmazása olyan, hogy az konkrétan tartalmaz minden belépő tevékenységformát, így annak külön kiemelését, részletezését nem tartjuk szükségesnek.
A továbbhaladás feltételei
•	
•	Tudjanak két halmazt, mennyiséget számosságuk szerint összehasonlítani, darabszámot, mérőszámot megállapítani 100-ig.
•	Ismerjék fel, önállóan olvassák, írják a számokat 100-ig.
•	Tudják a kétjegyű számokat tízesek és egyesek összegére bontani, illetve bontott alakból kétjegyű számként felírni.
•	Legyenek tisztában az alakiérték, a helyiérték és a tényleges érték fogalmával a kétjegyű számok körében.
•	Tudják beosztott számegyenesen a számok pontos helyét meghatározni, ill. a számokat ilyen számegyenesről leolvasni.
•	Tudják a számokat nagyság szerint sorrendezni.
•	Ismerjék és helyesen használják a sorszám fogalmát.
•	A gyakorlottság szintjén tudják a szorzó és bennfoglaló táblákat (kisegyszeregy).
•	Tudják, hogy az összeg tagjai és a szorzat tényezői felcserélhetők.
•	Tudjanak egyszerű (egy-, legfeljebb kétműveletes) szöveges feladatot értelmezni, megoldani.
•	Tudjanak síkidomokat, sokszögeket adott tulajdonság alapján szétválogatni, csoportosítani.
•	Ismerjék és használják a hosszúság, a tömeg, az űrtartalom és az idő mértékegységeit.

Átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények
•	
•	Tudják a számok körülbelüli helyét meghatározni számegyenes-darabokon.
•	Ismerjék fel az 5-tel, 10-zel osztható számokat.
•	Tudják a páros és a páratlan számok legfontosabb tulajdonságait.
•	Tudják az összeg és a különbség változásainak alapeseteit.
•	Tudják a szorzat és a hányados változásainak alapeseteit.
•	Biztos tudással rendelkezzenek az összeadás és a kivonás műveletének elvégzésében a 100-as számkörben.
•	Tudjanak összeget kivonni, összeget és különbséget szorozni.
•	Tudják a műveletek helyes sorrendjét megállapítani.
•	Helyesen használják a zárójeleket.
•	Tudják megkeresni a hiányos összeadásban, kivonásban, szorzásban, osztásban a hiányzó komponenst.
•	Tudjanak táblázathoz függvényt, függvényhez táblázatot készíteni, a felfedezett szabályt tudják többféleképpen megadni.
•	Tudjanak kétjegyű számot egyjegyűvel szorozni szóban.
•	Tudjanak kerek százasokkal, tízesekkel az 1000-es számkörben összeadást, kivonást, szorzást, osztást végezni.
•	Legyenek tisztában a biztos, a lehetséges és a lehetetlen esemény fogalmával.
•	Tudjanak képezni adott különbségű számsorozatokat.
•	Tudjanak mennyiségekkel műveleteket végezni.
•	Legyenek képesek mértékegységeket átváltani.
•	Tudjanak adott szabályú sorozatot folytatni. (Ugyanannyival, ill. ugyanannyiszorosára nő vagy csökken.)
•	Ismerjék fel a kockán és a téglatesten az éleket, a csúcsokat, a lapokat, tudják leolvasnia testről annak tulajdonságait.
•	Tudjanak adott tulajdonságoknak megfelelő sík- és térbeli alakzatokat kiválasztani, csoportosítani (két-három tulajdonság).
•	Egyszerű kísérleteknél, eseményeknél tudják eldönteni, hogy mi a valószínűbb.

A 3. évfolyamba lépés feltételei
•	Biztos számfogalom 100-ig (Írás, olvasás, alakiérték, helyiérték, tényleges érték, számegyenes, számszomszédok stb.)
•	Biztos műveletvégzés az összeadásban és a kivonásban a 100-as számkörben.
•	A szorzó és bennfoglaló táblák biztos ismerete. (1-10.)
•	Biztos tudás a műveletvégzés sorrendjében.
•	Tudjanak legfeljebb kétműveletes egyszerű szöveges feladatot érelmezni, megoldani.
•	Rendelkezzenek biztos ismeretekkel az alapmértékegységek terén.
Értékelés
Folyamatosan szóban és az év folyamán legalább 6 alkalommal írásban. (Mérőlap minta  a Hajdu Sándor szerkesztette felmérő feladatsorokban.)
Fejlesztési feladatok:
•	Tájékozódás térben, időben és a világ mennyiségi viszonyaiban
•	Tapasztalatszerzés cselekvés útján, modellezés
•	Mozgáskoordináció
•	Összehasonlítás, megkülönböztetés
•	Tudatos megfigyelés, lényegkiemelés
•	Valóság és képzelet
•	Emlékezés, memória, logikus gondolkodás
•	Kommunikáció, együttműködés

Tanulói és a tanítást – tanulást segítő taneszközök
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Matematika 2. , Tankönyv
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Hajdu Sándor – Köves Gabriella – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Matematika 2. Program (Tanári segédlet)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Czeglédy István – Hadházy Jenő – Hajdu Sándor – Köves Gabriella – Scherlein Márta:
Matematika 1-2. Eszköztár. (Tanulói segédlet)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Felmérő feladatsorok, Matematika 2. osztály
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek

Matematika 3. évfolyam
Óraszám: 148 óra
A rendelkezésre álló órakeret felosztása:

Témakör
	
Óraszám	
Számtan, algebra:
21.	számfogalom
22.	műveletek
23.	nyitott mondatok, szöveges feladatok	                            85                                  
30
50
  5	
Összefüggések, függvények, sorozatok:
24.	összefüggések, sorozatok
25.	táblázatok, grafikonok	                             6
4
2	
Geometria, mérés:
26.	alakzatok, transzformációk
27.	mérés, mértékegységek	                            35
10
25	
Kombinatorika, valószínűség, statisztika:
28.	elemek kiválasztása, sorrendezése
29.	táblázatok, diagramok
30.	kísérletek, események	                              6
2
2
2	
                                                                         Összesen:	                           132	
Ismétlésekre (évközi, év végi):
Mérések, értékelés (diagnosztikus, felmérő):  (Legalább 6 mérést javaslunk)	                               8
                               8
                               	
   	Amennyiben lehetőség van arra, hogy az évfolyamon a matematika óraszámot heti 1 órával (vagy  órával) növeljük, akkor ezt az órakeretet az un. “kibővített anyag” tanítására, illetve gyakorlásra célszerű fordítani. Ezen órák felosztására vonatkozó javaslatainkat a témakörök végén található “Kibővített anyag” címszó alatt taglaljuk.
	A táblázatban közölt óraszámokhoz nem célszerű mereven ragaszkodni. A Számtan, algebra témakörbe komplex módon beépülnek az egyéb témakörök tartalmi elemei, s a többi témakör tanításába is szervesen beilleszkedik a Számtan, algebra témakör.  Például az Összefüggések, függvények, sorozatok tartalmi elemeinek csak kis részét tanítjuk önálló témaként, nagyobb része eszközként szolgál a többi tananyag tanításához. A mérések, mértékegységek átváltása nagyon szorosan kapcsolódik a számfogalomhoz, illetve a műveletek tanításához.
A közölt óraszámok inkább az egyes anyagrészek tanítására fordított idő arányát mutatják. (Ezt az arányt viszont célszerű figyelembe venni, mert ez szinkronban van a követelményekkel.)

TANANYAG

Számtan, algebra
(A következők a természetes számok 2000-es számkörére vonatkoznak. Az egyéb eseteket külön jelöljük.)
Számfogalom:
•	A természetes számok fogalma.
•	A természetes szám, mint véges halmazok számossága, s mint mérőszám.
•	A tízes számrendszer fogalma, számok alakiértéke, helyiértéke, tényleges értéke.
•	Számok bontása, képzése helyiérték szerint.
•	Számok ábrázolása számegyenesen (pontos érték, közelítő érték).
•	Számok nagysági viszonyai.
•	Számok számszomszédai (egyes, tízes, százas, páros, páratlan stb. szomszéd).
•	   Római számírás. (Számok írása, olvasása I, V, X, L, D, C   jelekkel).
•	   Számok összeg, különbség, szorzat, hányados alakjai.
Műveletek:
•	A négy alapművelet értelmezése.
•	Szóbeli számolási eljárások a 200-as számkörben.
•	Analóg számítások kerek tízesekkel, százasokkal a 2000-es számkörben.
•	Szorzás, osztás 10-zel és 100-zal.
•	Összeg, különbség, szorzat, hányados változásai.
•	Összeg, különbség, szorzat, hányados becslése.
•	Műveleti tulajdonságok. (Felcserélhetőség, csoportosíthatóság.)
•	Műveletek sorrendje. Zárójelek.
•	Írásbeli összeadás, kivonás.
•	Egyjegyűvel való szorzás, osztás írásban.
•	Az írásbeli műveletek eredményeinek előzetes becslése.
•	A műveletek közti összefüggések.
•	Oszthatóság 2-vel, 3-mal, 4-gyel, 5-tel.
(Kétjegyű számok oszthatóságának vizsgálata.)
Nyitott mondatok, szöveges feladatok:
•	Állítások logikai értékének meghatározása.
•	Nyitott mondatok igazsághalmazának megkeresése tervszerű próbálgatással.
•	Nyitott mondatok lejegyzése matematikai jelekkel: jelek használata.
•	Szöveges feladatok értelmezése, megoldása: matematikai modell.
•	Szöveges feladatról nyitott mondat készítése.
Kibővített anyag:
 (1 óra/hét esetén 20 óra; óra/hét esetén 10 óra)
•	Negatív számok és a törtszámok fogalmának előkészítése.
•	Összeg, különbség, szorzat hányados változásainak alkalmazása feladatokban. 
•	Zárójelek a műveletsorban.
•	Kitekintés a 10 000-es számkörre.
•	Egyenletek, egyenlőtlenségek megoldása próbálgatással, következtetéssel.
•	Összetettebb szöveges feladatok megoldása.
Összefüggések, függvények, sorozatok
Összefüggések, sorozatok:
•	Kapcsolatok ábrázolása nyíldiagrammal.
•	Adott szabályú sorozatok folytatása.
•	Elemeivel adott sorozatok szabályának (szabályainak) felismerése, megfogalmazása.
•	Összefüggések felismerése sorozatok elemei között.
Táblázatok, grafikonok:
•	Megfigyelések, mérések, szöveggel adott függvények számadatainak táblázatba rendezése.
•	Kapcsolatok ábrázolása grafikonon.
•	Grafikonok, diagramok olvasása.
(Ehhez a témakörhöz nem célszerű kibővített anyagot tervezni.)
Geometria, mérés
Alakzatok, transzformációk:
-   Síkidomok, testek vizsgálata, csoportosítása különböző szempontok szerint.
- 	Párhuzamos, merőleges egyenespárok fogalma, felismerése, vizsgálata.
- 	Téglalap, négyzet.
-	Téglatest, kocka. 
-	Testek építése.
- 	Síkidomok előállítása. (Kirakás, papírhajtogatás, nyírás, rajz.)
-	Egybevágósági transzformációk végrehajtása rács, parkettázás, kirakás stb. segítségével (Eltolás, tükrözés.)
-	Tájékozódás vonalon , síkban, térben.
-	Adott transzformációk szabályainak megkeresése: nagyítás, kicsinyítés, egybevágóság, nyújtás, zsugorítás, torzítás 
stb.
Mérés, mértékegységek:
- Mérések alkalmai egységekkel a már ismert mennyiségek körében.
- Hosszúságok becslése, mérése, összehasonlítása.
- Űrtartalmak becslése, mérése, összehasonlítása.
- Tömegek becslése, mérése, összehasonlítása.
- Az idő mérése.
- A hosszúság, az űrtartalom, a tömeg, az idő mértékegységei.
- A szög és a térfogat mérése, mértékegységei.
- A mérőszám és a mértékegység kapcsolata.
- Kerületmérés, területmérés.
Kibővített anyag: 
(1 óra/hét esetén 17 óra; óra/hét esetén 8 óra)
- Sokszögek csoportosítása adott szempontok szerint.
- Sokszögek kerülete.
- Ismerkedés a derékszög fogalmával.
- Tengelyesen szimmetrikus alakzatok felismerése, a tengely meghatározása.
- A síkidomokkal, a testekkel kapcsolatos elnevezések kapcsolata elnevezések használata.
- Mértékváltások a 2000-es számkörben.
- A téglalap és a négyzet kerületének, területének meghatározása számítással.
Kombinatorika, valószínűség, statisztika
Kombinatorika:
•	Elemek kiválasztása, sorbarendezése.
•	Adatok rendezése, ábrázolása, a kapcsolatok elemzése.
•	Próbálgatások, sejtések, tippelések, indoklások.
Valószínűség:
•	Valószínűségi kísérletek kimenetele.
•	Biztos esemény, lehetséges esemény, lehetetlen esemény.
•	Gyakoriságok megfigyelése; a valószínűbb és a kevésbé valószínű események megkülönböztetése.
Statisztika:
•	Statisztikai adatok, mérési eredmények megfigyelése, gyűjtése, táblázatba rendezése.
•	Oszlopdiagram, grafikon.
(Erre a témakörre a kibővített anyag lehetséges óraszámából nem célszerű fordítani.)

A továbbhaladás feltételei, illetve az átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények megfogalmazása olyan, hogy az konkrétan tartalmaz minden belépő tevékenységformát, így annak külön kiemelését, részletezését nem tartjuk szükségesnek.
A továbbhaladás feltételei
•	Ismerjék fel, önállóan olvassák, írják a számokat 1000-ig.
•	Tudják a háromjegyű számokat százasok, tízesek, egyesek összegére bontani, illetve bontott alakból háromjegyű számként felírni.
•	Legyenek tisztában az alakiérték, a helyiérték és a tényleges érték fogalmaival a háromjegyű számok körében.
•	Tudják beosztott számegyenes-részeken számok pontos helyét meghatározni, illetve a számokat ilyen számegyenes-részekről leolvasni a 0-1000-es intervallum részhalmazain.
•	Tudják a számokat nagyság szerint sorrendezni az 1000-es számkörben, helyesen használják a <, >, = jeleket.
•	Tudják a számok egyes, tízes, százas szomszédait megállapítani.
•	Tudjanak számokat kerekíteni tízesekre, százasokra.
•	Ismerjék fel a páros, a páratlan, az öttel, a tízzel a százzal osztható számokat.
•	Ismerjék és helyesen használják a sorszám fogalmát 1000-ig.
•	Biztos tudással rendelkezzenek az írásbeli összeadás és a kivonás műveletében a 1000-es számkörben.
•	Legyenek képesek az összeadás és a kivonás szóbeli elvégzésére a százas számkörben.
•	Ismerjék és alkalmazzák a szorzótáblákat (1-10) készség szintjén.
•	Tudjanak kerek tízeseket, százasokat szóban egyjegyűvel szorozni az 1000-es számkörben.
•	Legyenek képesek az egyjegyűvel való írásbeli szorzás, osztás elvégzésére az ezres számkörben.
•	Tudják, hogy az összeg tagjai és a szorzat tényezői felcserélhetők.
•	Ismerjék és helyesen alkalmazzák a műveletek sorrendjét, tudják a zárójelek használatát.
•	Tudjanak egyszerű (két-háromműveletes) szöveges feladatot értelmezni, megoldani.
•	Tudjanak egyszerű egyenletet, egyenlőtlenséget megoldani próbálgatással – véges alaphalmaz esetén.
•	Tudják a táblázattal, grafikonnal, diagrammal adott összefüggések összetartozó értékpárjait leolvasni.
•	Tudjanak táblázatot kiegészíteni, kitölteni adott szabály alapján.
•	Tudjanak adott szabályú sorozatot folytatni.
•	Ismerjék fel a párhuzamos és a merőleges egyenespárokat.
•	Ismerjék fel a téglalapot és a négyzetet, s tudják ezek legfontosabb tulajdonságait felsorolni.
•	Ismerjék fel  a téglatestet és a kockát, tudják a köztük lévő kapcsolatokat.
•	Tudjanak hosszúságot, űrtartalmat, tömeget mérni.
•	Ismerjék a tanult mértékegységek közti összefüggéseket.
Átlagos, vagy annál magasabb szintű követelmények
•	A továbbhaladás feltételeinél írottakat (a számok és a műveletek vonatkozásában) a 2000-es számkörben várjuk el a tanulóktól.
•	Legyenek képesek az összeadás és a kivonás szóbeli elvégzésére a 200-as számkörben.
•	Számok közelítő helyének meghatározása nagyobb léptékű (nem egyesével beosztott) számegyenesen, számok leolvasása ilyen számegyenes-részekről.
•	Tudjanak kettőnél több műveletet tartalmazó összetett számfeladatot megoldani.
•	Tudjanak nyitott mondatokat megoldani próbálgatással, következtetéssel. Tudják az igazsághalmazt számegyenesen ábrázolni.
•	Legyenek képesek összetett (két-háromműveletes) szöveges feladatot megoldani.
•	Ismerjék fel  modellel, rajzzal a negatív számokat.
•	Tudjanak egyszerű törtrészt meghatározni (nyírás, hajtogatás, színezés, stb.), egységet egyenlő részekre osztani.
•	Tudják a táblázattal, diagrammal, grafikonnal megadott összefüggés szabályát értelmezni, a táblázat hiányzó értékeit pótolni.
•	Tudjanak sorozatokat folytatni adott vagy felismert szabály alapján.
•	Legyenek képesek mértékegységek átváltására a 2000-es számkörben.
•	Ismerjék fel a párhuzamos és a merőleges egyeneseket térbeli alakzatokon.
•	Tudjanak síkbeli tengelyes tükrözést végrehajtani építéssel, négyzetrácson stb.
•	Ismerjék fel a tükrös alakzatokat (síkbeli, térbeli).
•	Tudják és helyesen használják a testekkel kapcsolatos elnevezéseket.
A 4. évfolyamba lépés feltételei
•	Biztos számfogalom 1000-ig.
•	Biztos műveletvégzés 1000-ig (összeadás, kivonás, egyjegyűvel való szorzás, osztás.)
•	A műveletek helyes sorrendjének ismerete.
•	Legfeljebb kétműveletes – egyszerű – szöveges feladatok megoldása.
•	A tanult mértékegységek biztos ismerete.

Értékelés
Folyamatosan szóban és az év folyamán legalább 6 alkalommal írásban (Mérőlap minta a Hajdu Sándor szerkesztette felmérő feladatsorokban.).

Fejlesztési feladatok:
•	Tájékozódás térben, időben és a mennyiségi viszonyokban
•	Tevékenységek, algoritmusok, folyamatok rekonstruálása 
•	Adott szempontok szerinti csoportosítás, rendezés, rendszerezés
•	Lényeges – lényegtelen jegyek szétválogatása
•	Tudatos manipulatív tevékenység
•	Ismeretek memorizálása, új eljárásokban való alkalmazása
•	Osztályozás, sorbarendezés
•	Problémák értelmezése, értelmes elemző olvasás
•	Gondolkodási műveletek
•	Gondolatmenet követése, értelmezése, értékelése
•	Megoldások konstruálása, megoldási tervek készítése
•	Kommunkikáció, együttműködés

Tanulói és a tanítást-tanulást segítő taneszközök
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Matematika 3., Tankönyv
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek.
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta:  Matematika 3. Gyakorló
(Tanulói segédlet) Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta:   Felmérő feladatsorok. Matematika 3.
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Czeglédy István – Hadházy Jenő – Hajdu Sándor: Eszköztár Matematika 3-5. (Tanulói segédlet)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Hajdu Sándor – Köves Gabriella – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Matematika 3. Program. (Tanári segédlet)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta – Róka Sándor: Matematika 3-4. Feladatgyűjtemény
(Tanulói segédlet)   Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek

Matematika 4. évfolyam
Óraszám: 148 óra

A rendelkezésre álló órakeret felosztása:
Témakör	Óraszám	
Számtan, algebra:
31.	számfogalom
32.	műveletek
33.	nyitott mondatok, szöveges feladatok	                    88                                  
25
45
18	
Sorozatok, függvények:
34.	számsorozatok
35.	hozzárendelések, függvények,  grafikonok	                      8
5
3	
Geometria, mérés:
36.	síkbeli, térbeli alakzatok, 
37.	transzformációk
38.	mérés, mértékegységek	                    35
15
5
15	
Valószínűség, statisztika
39.	táblázatok, diagramok, grafikonok
40.	kísérletek, események	                      5 
3
2                     	
                                                                         Összesen:	                  136	
Ismétlésekre (évközi, év végi), gyakorlásra:
Mérések, értékelés:  (Legalább 6 mérést javaslunk)	                      6
        6                               	
	Amennyiben lehetőség van arra, hogy az évfolyamon a matematika óraszámot heti 1 órával (vagy  órával) növeljük, akkor ezt az órakeretet az un. “kibővített anyag” tanítására, a súlyponti részek begyakoroltatására illetve az elsajátított ismereteknek magasabb szinten (problémaszituációban) történő alkalmazására célszerű fordítani. 
Ezen órák felosztására az egyes témakörök végén található “Kibővített anyag” címszó alatt teszünk javaslatot.
	Ha viszont, sajnálatos módon, a 4 óra/hét keretet nem biztosítja az iskola, akkor a kétjegyűvel való osztást csak 5. osztályban célszerű tanítani, ugyanígy a 100 000-re való kitekintést is későbbre halaszthatjuk. A megtanított műveletek és a mértékegységek gyakoroltatása nem szenvedhet csorbát. A gyakorlásból órát elvenni nem ajánlatos.
	A táblázatban olvasható órafelosztáshoz nem szabad mereven ragaszkodni, hiszen az egyes témakörök között szoros összefüggés van. A tananyagok az egyes témakörökben komplex módon vannak jelen. Ez azt jelenti, hogy egyrészt a számtan, algebra tanítása során az összes többi témakör tananyagát tanítjuk valamilyen szinten, másrészt a többi a témakör tanítása a számtan, algebra témakör tananyagán keresztül, annak komplex módon való felhasználásával valósul meg.
TANANYAG

Számtan, algebra
(A következők a 20 000-es számkörre vonatkoznak.  Az egyéb eseteket külön jelöljük.)
Számfogalom:
•	A természetes szám fogalma.
•	A természetes szám mint véges halmazok számossága, mint mérőszám.
•	A tízes számrendszer fogalma.
•	Alakiérték, helyiérték, tényleges érték.
•	Számok bontása, képzése helyiérték szerint.
•	Számok ábrázolása számegyenesen. (Pontos ábrázolás, közelítő ábrázolás.)
•	Számok nagysági viszonyai.
•	Számok kerekítése tízesre, százasra, ezresre.
•	Számok számszomszédjai (egyes, tízes, százas, ezres, szomszédok).
•	Római számírás.
•	Számok összeg-, különbség-, szorzat-, hányados- és összetett alakjai.
•	Törtszámok előállítása tárgyi tevékenységgel,  értelmezésük.
(Az egység egyenlő részekre osztása, ezek többszörösei.)
•	Negatív számok fogalmának előkészítése.
Műveletek:
•	A négy alapművelet értelmezése.
•	Szóbeli összeadás, kivonás az 1000-es számkörben.
•	Analóg számítások kerek tízesekkel, százasokkal, ezresekkel a 20 000-es számkörben.
•	Szorzás, osztás 10-zel, 100-zal, 1000-rel.
•	Összeg, különbség, szorzat, hányados változásai.
•	Műveleti tulajdonságok.
•	Műveletek sorrendje. Zárójelhasználat.
•	Összeg, különbség kivonása, szorzása.
•	Írásbeli összeadás, kivonás a 20 000-es számkörben.
•	Írásbeli szorzás, osztás kétjegyűvel.
•	Az írásbeli műveletek eredményeinek előzetes becslése.
•	A műveletek közötti kapcsolatok.
•	Kitekintés a 100 000-es számkörre. (Alakiérték, helyiérték, tényleges érték, számszomszédok, nagysági relációk stb.
•	Összeadás, kivonás a 100 000-es számkörben.
•	A 2-vel, 5-tel, 10-zel, 100-zal, 1000-rel való oszthatóság.
Nyitott mondatok, szöveges feladatok:
•	Állítások logikai értéke; állítások tagadása. 
•	Nyitott mondatok igazsághalmazának megkeresése véges halmazon, egyszerű esetekben következtetéssel.
•	Nyitott mondatok lejegyzése matematikai jelekkel: a  jelek használata.
•	Szöveges feladatok értelmezése, az adatok ábrázolása, táblázatba rendezése, modellek készítése, többféle megoldási mód keresése.
•	Szöveges feladatok tervszerű megoldása.
•	Szöveghez nyitott mondat, nyitott mondathoz szöveg készítése.
Kibővített anyag: 
(1 óra/hét esetén 30 óra;  óra/hét esetén 15 óra)
•	Írásbeli szorzás háromjegyű szorzóval.
•	Összetettebb szöveges feladatok megoldása.
•	Mennyiségek törtrészének fogalma, törtrész kiegészítése 1 egészre, az 1 egész előállítása különböző törtrészekből.
•	Modellekről, számegyenesről negatív értékek (egész számok) 
(Amennyiben csak  óra/hét plusz  órát tudunk a matematikaórák többleteként felhasználni, akkor a törtek és a negatív számok alaposabb előkészítésétől tekintsünk el.)
Sorozatok, függvények:
Számsorozatok:
•	Összefüggések keresése egyszerű sorozatok elemei között.
•	Különbségsorozat, hányadossorozat felismerése, képzése. 
•	Számtani sorozatok fogalma, képzési szabályuk, a 10., 20., 100. elemének megkeresése.
Hozzárendelések, függvények, grafikonok:
•	Adatok sorozatba, táblázatba rendezése.
•	Hozzárendelések, leképezések szabályainak megkeresése, adott szabályok alapján képelemek keresése.
•	Szám- szám függvény többféle megjelenítése.
•	Grafikonok ábrázolása, olvasás grafikonról.
(Ehhez a témakörhöz nem tervezünk kibővített anyagot.)
Geometria, mérés
Síkbeli, térbeli alakzatok:
•	Síkidomok, testek vizsgálata, csoportosításuk 2-3 szempont szerint.
•	Testek építése testekből, lapokból.
•	Testháló; a téglatest és a kocka testhálója.
•	Síkidomok előállítása adott feltételek szerint.
•	Párhuzamos, merőleges egyenesek. A derékszög fogalma.
•	A kerület, a terület és a térfogat fogalma.
•	A téglalap és a négyzet kerülete, területe, a téglatest és a kocka térfogata.
•	Sokszögek átdarabolása, lefedése különböző alakú és méretű modellekkel.
Transzformációk:
•	Egybevágósági, hasonlósági transzformációk fogalmának előkészítése: eltolás, tengelyes tükrözés, elforgatás, kicsinyítés, nagyítás.
•	Különböző transzformációk végrehajtása rács, parkettázás, kirakás, tükrözés, vetítés stb. segítségével.
•	A hasonlósági és az egybevágósági transzformációk felismerése, megkülönböztetése egyéb transzformációktól.
•	Alakzatok tükrösségének vizsgálata modellekkel.
Mérés, mértékegységek:
•	Hosszúság, űrtartalom, tömeg, idő mérése alkalmi és szabvány egységekkel.
•	A tömegmérés kiterjesztése, a tonna fogalma.
•	Az időmérésről tanultak kiterjesztése.
•	Mértékegységek átváltása a 10 000-es számkörön belül maradva.
•	A hosszúság, az űrtartalom, a tömeg és az idő mennyiségek becslése, mennyiségek összehasonlítása.
•	A terület mérése, a terület mértékegységei.
•	Szögmérés a derékszöggel, a derékszög felével, negyedével.
Kibővített anyag:
(1 óra/hét esetén 7 óra;  óra/hét esetén 3 óra)
•	A mértékegységek és a köztük lévő kapcsolatok alkalmazása számításos és szöveges feladatokban.
•	Mértékegységek átváltása.
•	Területmérés átdarabolással.
Valószínűség, statisztika
Táblázatok, diagramok, grafikonok:
•	Adatok gyűjtése, rendezése, ábrázolása grafikonon.
•	Táblázatok, diagramok, grafikonok készítése, leolvasása, értelmezése.
•	Számtani közép, átlag fogalma, használata egyszerű esetekben.
Kísérletek, események:
•	Valószínűségi kísérletek lehetséges kimenetelének előzetes megállapítása, sejtések megfogalmazása. A kísérleti eredmények összevetése a becsléssel.
•	Véletlen események gyakorisága.
(Erre a témakörre a kibővített anyagra szánt óraszámból nem célszerű fordítani.

A továbbhaladás feltételei, illetve az átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények megfogalmazása olyan, hogy az konkrétan tartalmaz minden belépő tevékenységformát, így annak külön kiemelését, részletezését nem tartjuk szükségesnek.
A továbbhaladás feltételei
•	Ismerjék fel, önállóan olvassák, írják a számokat 10 000-ig.
•	Legyenek tisztában az alakiérték, a helyiérték és a tényleges érték fogalmával a négyjegyű számok körében.
•	Tudjanak négyjegyű számokat helyiérték szerint bontani, illetve ilyen összegalakban írt számokat négyjegyű számként felírni.
•	Tudjanak négyjegyű számokat beosztott számegyenes-részeken ábrázolni, illetve arról számokat leolvasni.
•	Tudják a számokat nagyság szerint sorrendezni a 10 000-es számkörben; helyesen használják a <, >, = jeleket.
•	Tudják a számok egyes, tízes, százas, ezres szomszédait meghatározni a 10 000-es számkörben.
•	Tudjanak számokat kerekíteni tízesekre, százasokra, ezresekre.
•	Ismerjék fel a páros a páratlan , az öttel, a tízzel, a százzal és az ezerrel osztható számokat, tudják azokat ezen tulajdonságok szerint csoportosítani.
•	Biztos tudással rendelkezzenek az írásbeli összeadás és kivonás műveletében a 10 000-es számkörben.
•	Tudjanak kerek számokat szóban összeadni, kivonni, szorozni, osztani az 2000-es számkörben.
•	Tudjanak 10-zel, 100-zal, 1000-rel szorozni, osztani a 10 000-es számkörben. (Az osztásnál az osztandó legalább annyi 0-ra végződjön, ahány 0 van az osztóban.)
•	Ismerjék és helyesen alkalmazzák a négy alapművelet sorrendjére vonatkozó szabályt.
•	Helyesen használják a zárójeleket.
•	Legyenek képesek az írásbeli kétjegyűvel való szorzásra és osztásra a 10 000-es számkörben.
•	Legyenek képesek egyszerű (egy-kétműveletes) szöveges feladatot értelmezni és megoldani, önállóan.
•	Tudjanak egyenleteket, egyenlőtlenségeket megoldani próbálgatással vagy következtetéssel a 10 000-es számkörben.
•	Tudják a táblázattal, grafikonnal, diagrammal adott összefüggések összetartozó értékpárjait leolvasni, illetve az összetartozó értékpárokat ábrázolni.
•	Néhány elemével adott sorozathoz tudjanak szabályt alkotni, adott szabály szerint sorozatokat folytatni.
•	Tudjanak hosszúságot, űrtartalmat, tömeget becsülni, mérni, alkalmi illetve szabványos mértékegységekkel.
•	Tudjanak mértékegységeket átváltani a 10 000-es számkörben.
•	Tudjanak adott feltételeknek megfelelő sík- és térbeli alakzatokat építeni.
•	Tudják adott alakzatcsoportnak a közös tulajdonságát felismerni.
•	Tudjanak eltolást és tükrözést modellekkel végrehajtani illetve e két transzformáció felhasználásával újabb mozgatást végrehajtani.
•	Tudják sokszögek kerületét meghatározni méréssel.
•	Tudják a téglalap és a négyzet kerületét és területét meghatározni számolással.
•	Legyenek tisztában a biztos, a lehetséges és a lehetetlen események fogalmával.
Átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények
•	A továbbhaladás feltételeinél írottakat (a számok és a műveletek vonatkozásában) itt a 100 000-es számkörben várjuk el a tanulóktól.
•	A “nem”,  “és”,  “vagy”,  “minden”,  “van olyan”  kifejezéseket helyesen használják.
•	Legyenek képesek számok közelítő helyének meghatározására a húszasával, ötvenesével, kétszázasával, ezresével beosztott számegyenesen.
•	Ismerjék fel és alkalmazzák a műveletek közti kapcsolatot az egyenletek, egyenlőtlenségek megoldása során.
•	Legyenek képesek összetett (esetleg felesleges adatot is tartalmazó) szöveges feladatok megoldására.
•	Ismerjék fel az egyszerű törteket, tudják előállítani tárgyi tevékenységgel.
•	Tudjanak példát mondani negatív számokkal kifejezhető mennyiségre.
•	Tudják a szöveggel, táblázattal, grafikonnal adott függvény szabályát felírni – többféleképpen.
•	Ismerjék fel az elemeivel adott sorozat képzési szabályát, tudják azt megfogalmazni többféleképpen.
•	Legyenek képesek mértékegységek átváltására a 100 000-res számkörben.
•	Ismerjék fel az egybevágó síkidomokat.
•	Tudják és helyesen használják a síkidomokra, testekre vonatkozó elnevezéseket.
Ha kibővített anyag tanítására is lehetőségünk van, akkor:
•	Biztos tudással rendelkezzenek a kétjegyűvel való osztásról.
•	Tudják a számfogalom legfontosabb ismérveit a 100 000-es számkörben.
•	Tudják  a háromjegyűvel való írásbeli szorzást.
Követelmények a 4. évfolyam végén 
Ezek egyben az 5. évfolyamba lépés feltételei is.
Számtan, algebra, sorozatok, függvények
(Az 1)-17) megállapítások a 10 000-es számkörre érvényesek.)
•	Biztos számfogalom; a számok írása, olvasása készség szinten.
•	Az alakiérték, a helyiérték és a tényleges érték ismerete; számok bontása ezresek, százasok, tízesek, egyesek összegére, és az ilyen összegalakban megadott számok felírása.
•	Számok nagyság szerinti összehasonlítása; növekvő, csökkenő sorrend.
•	Számok ábrázolása adott számegyenesen.
•	Tízes, százas, ezres számszomszédok meghatározása.
•	A négy alapművelet értelmezése, ismerete.
•	Összeadás, kivonás szóban a százas számkörben.
•	A szorzótáblák (10-esig) ismerete és készségszintű alkalmazása.
•	Az írásbeli összeadás és kivonás biztos elvégzése. (Az összeg kettőnél több tagot is tartalmazhat.)
•	Írásbeli szorzás egy- és kétjegyű számmal, írásbeli osztás egyjegyű számmal – műveletek biztos elvégzése.
•	A műveletek helyes sorrendjének ismerete, zárójelek helyes használata.
•	A műveletek eredményeinek ellenőrzése.
•	Műveletek eredményeinek előzetes becslése, becsült értékkel való műveletvégzés, ellenőrzés.
•	Szorzás, osztás 10-zel, 100-zal, 1000-rel. (Az osztandóban legalább annyi 0 van, mint az osztóban.)
•	Egyszerű, legfeljebb két művelettel leírható, szöveges feladatok önálló megoldása.
•	Sorozatok képzése adott szabályok alapján, a szabályok megfogalmazása.
•	Táblázattal adott összefüggések összetartozó értékpárjainak meghatározása, táblázatok kitöltése. Összetartozó elemek táblázatba rendezése.
Geometria, mérés
•	Hosszúságok, űrtartalmak, tömegek, idő megmérése, kimérése. (Gyakorlati mérések.)
•	A hosszúság, a tömeg, az idő és az űrtartalom  mértékegységeinek ismerete.
•	A mértékegységek egyszerű átváltásának végrehajtása.
•	Négyszög, téglalap, négyzet, háromszög, kör felismerése, kiválasztása alakzatok közül.
•	A téglalap és a négyzet tulajdonságainak ismerete.
•	A téglalap és a négyzet kerületének, területének mérése (alkalmi egységekkel), kiszámítása.
•	A téglatest és a kocka tulajdonságainak ismerete.
•	Az egyes alakzatok közti halmaz-részhalmaz viszony meghatározása.
Valószínűség, statisztika
•	Adatok, mérési eredmények leolvasása táblázatból, grafikonról.
•	Események kimenetelének megállapítása egyszerű esetekben.
(Biztos esemény, lehetetlen esemény. Mi a valószínűbb?)
Fejlesztési feladatok:
•	Tájékozódás térben, időben és a mennyiségi viszonyokban
•	Tevékenységek, algoritmusok, folyamatok rekonstruálása 
•	Adott szempontok szerinti csoportosítás, rendezés, rendszerezés
•	Lényeges – lényegtelen jegyek szétválogatása
•	Tudatos manipulatív tevékenység
•	Ismeretek memorizálása, új eljárásokban való alkalmazása
•	Osztályozás, sorbarendezés
•	Problémák értelmezése, értelmes elemző olvasás
•	Gondolkodási műveletek
•	Gondolatmenet követése, értelmezése, értékelése
•	Megoldások konstruálása, megoldási tervek készítése
•	Kommunkikáció, együttműködés
Értékelés
Folyamatosan szóban és az év folyamain legalább 6 alkalommal írásban. (A mérőlap minta a Hajdu Sándor szerkesztette tankönyvcsalád “Felmérő” feladatsoraiban található.)
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök:
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Matematika 4. , Tankönyv
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Matematika 4. Gyakorló (Tanulói segédlet)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta – Róka Sándor: Matematika 3-4. Feladatgyűjtemény (Tanulói segédlet)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könvyvek
Czeglédy István – Hadházy Jenő – Hajdu Sándor: Eszköztár Matematika 3-5. (Tanulói segédlet)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Felmérő Feladatsorok. Matematika 4.
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Scherlein Márta: Matematika 4. Program (Tanári segédlet)

MATEMATIKA 5-8. évfolyam
A tanterv a NAT Matematika műveltségterület 5-8. évfolyamok követelményét fedi le.
A tantárgy óraszáma: 481
A NAT-ban megfogalmazott „Fejlesztési feladatok” fejezetet szervesen beépítettük a „Továbbhaladás feltételei” illetve „Az átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények” fejezetekbe. Így a kialakítandó jártasságok, készségek, rutinok konkrétan az adott tananyagnál jelentkeznek, s ez jelentősen megkönnyíti a pedagógus tervező munkáját.
     Az egyes tananyagok után található „Kibővített anyag” nem kötelező jelleggel tanítandó, de ha az ott említett időt biztosítani tudjuk rá, akkor javasoljuk ezen témakörök tanórán történő feldolgozását. Ez egyben lehetőséget ad a tanórai differenciált foglalkoztatásra is.

Óraszámok
évfolyam	5.	6.	7.	8.	
óraszám	heti
4	évi
148	heti
3	évi
111	heti
3	évi
111	heti
3	évi
111	

Célok és feladatok
Az első négy osztályban a korábbi évekhez képest folyamatosan csökkent a kötelezően biztosított matematika órák száma, ezért az 5. osztályba lépéskor nagyobb szerepet kap az ismétlésre épülő rendszerezés. Különös figyelmet kell fordítani a fogalmak kialakítására, elmélyítésére, s ez nem nélkülözheti a színes tevékenységeket, változatos cselekvéseket. A kísérletezés, a játék szerepe nem szűnhet meg a felsős évfolyamokon sem. A fentiek és az életkori sajátosságok figyelembevétele indokolja, hogy a felső tagozat első két évfolyamán tananyagban és időráfordításban is lényegesen nagyobb szerepet kap a Számtan-algebra témakör, mint a további két évfolyamon. A megfelelően kialakított számfogalom, a bővülő számkörben végzett műveletek értése és begyakorlottsága alapfeltétele a további eredményes munkának.
Alapvető célunk a megértésen alapuló gondolkodás fejlesztése, a valóságos szituációk és a matematikai modellek közötti kétirányú út megismertetése, és azok használatának fokozatos kialakítása.
A matematikatanítás célja és ennek kapcsán feladata: megismertetni a tanulókat az őket körülvevő konkrét környezet mennyiségi és térbeli viszonyaival, megalapozni a korszerű, alkalmazásra képes matematikai műveltségüket, fejleszteni a gondolkodásukat, az életkornak megfelelő szinten biztosítani a többi tantárgy tanulásához, a mindennapok gyakorlatához szükséges matematikai ismereteket és eszközöket.
A matematikával való foglalkozás fejlessze a tapasztalatból kiinduló önálló ismeretszerzést, alakítsa ki az önálló gondolkodás igényét, ismertesse meg a problémamegoldás örömét és szolgálja a pozitív személyiségjegyek kialakulását.
Törekedni kell a tanulók pozitív motiváltságának biztosítására, önállóságának fejlesztésére, a pontos és kitartó munkára való nevelésre, a reális önbizalom, az akaraterő, az igényes kommunikáció kialakítására, a gondolatok érvekkel való alátámasztásának fejlesztésére.
Az általános iskola felső tagozatán egyre nagyobb szerepet kap az elemző gondolkodás fejlesztése, a problémamegoldás mellett az igazolások keresése, egyszerűbb következtetések megértése, észrevétele, önálló megfogalmazása.
Különböző területekről érkező, más és más módon megfogalmazott információk önálló értelmezésével és az ismeretek megtanulásával fokozatosan el kell sajátítani - és alkalmazni is tudni kell - a deduktív út egyszerűbb, legelemibb formáit. Eközben nem csökken az induktív út jelentősége sem a felső tagozaton.
Ebben a szakaszban míg a matematikai ismeretek egy része absztraktabbá válik, addig jelentős részük továbbra is a konkrét tapasztalatokhoz kapcsolódik. Éppen ezért hangsúlyt kell helyezni a sokszínű tevékenységre, a tapasztalatok tudatosítására, különböző módokon való rögzítésére, értelmezésére, rendszerezésére, összefüggések keresésére. A matematika tanításának-tanulásának a felső tagozaton is jellemzője a felfedeztetés, a probléma felvetésétől a megoldásig vezető – néha tévedésektől sem mentes – útnak az egyre önállóbb bejárása.
Nagy jelentőséget tulajdonítunk a következtetésre épülő problémamegoldásnak, az egyszerű algoritmusok kialakításának, követésének is. Mindezt eleinte konkrét helyzetekben végezzük, majd erre építve - az életkori sajátosságok figyelembevételével - általánosítunk.
A tanulási folyamatnak legyen jellemzője a fokozatos absztrahálás mellett a gyakori konkretizálás, az általánosítás mellett a specializálás.
A matematika – a lehetőségekhez igazodva – támogassa az elektronikus eszközök (zsebszámológép, grafikus kalkulátor, számítógép, internet, stb.) információhordozók célszerű felhasználásának megismerését, alkalmazásukat az ismeretszerzésben, a problémák megoldásának egyszerűsítésében.
Az általános iskolai matematikai nevelés adjon biztos alapot a középfokú tanulmányok folytatásához.
Fejlesztési követelmények
A tanulók jelentős hányada ezen négyéves időszak során jut el a konkréttól az elvontabb gondolkodáshoz. Ez a fejlődési folyamat alapvetően befolyásolja a fejlesztéshez kapcsolódó követelmények meghatározását.

Az elsajátított matematikai fogalmak alkalmazása. 
A matematikai szemlélet fejlesztése. 

Az időszak első részében a számtan-algebra témakörben a gyakorlati tevékenységekkel alakítjuk a számfogalmat, majd az egyre bővülő számkörben dolgozunk.
Az alapműveletek körében törekedjünk az egyre biztosabb műveletfogalom kialakítására, a számolási készség továbbfejlesztésére. Az újonnan bevezetett műveletek megértéséhez, elvégzéséhez, gyakorlásához különböző zsebszámológépet is használhatunk.
A matematika elemi fogalmait, összefüggéseit más tantárgyakban és a mindennapi életben is alkalmazzuk.
A változó mennyiségek közötti kapcsolatok vizsgálatával fejlesztjük a függvényszemléletet, megismerkedünk a gyakorlatban előforduló egyszerű függvényekkel, grafikonokkal.
Geometriában eszközök felhasználásával fejlesztjük a síkban való tájékozódást és a térszemléletet.
Tevékenységgel juttatjuk el a tanulókat az egyszerű geometriai transzformációk megismeréséhez, használatához. Ennek segítségével alakítható ki a későbbiekben a dinamikus geometriai szemlélet.
A matematikai logika bizonyos elemeit („és”, „vagy”, „nem”, „minden”, „van olyan”) tudatosan használjuk. Az időszak vége felé egyszerű sejtések igazolásakor ill. cáfolásakor a „ha … akkor” típusú következtetések is belépnek tanításunkba.

Gyakorlottság a matematikai problémák megoldásában, jártasság a logikus gondolkodásban

Nagy súlyt fektetünk a szövegértő képesség fejlesztésére, szöveg alapján nyitott mondatok felírására, s ezek (módszeres) próbálgatással, következtetéssel, majd algebrai úton történő megoldására. A későbbiekben matematikai szövegek értelmezésével, elemzésével segítjük a diszkussziós képesség fejlesztését, a többféle megoldás keresését.
A modellalkotás a matematizálás fontos eszköze, segítséget nyújt a problémák megoldásához.
Kellő figyelmet fordítunk a mindennapi gyakorlatban fontos mérések és szerkesztések elvégzésére. Így érjük el, hogy a szemléletesen kialakított kerület, terület, felszín, térfogat fogalmakat, számítási módjukat a tanulók alkalmazzák a gyakorlatban.
Különböző feladatok segítségével értetjük meg, hogy vannak biztos és lehetetlen események, ill. olyanok, amelyeknek bekövetkezése lehetséges. Fokozatosan kialakítjuk a valószínűség szemléletes fogalmát.

Az elsajátított megismerési módszerek és gondolkodási műveletek alkalmazása

A matematikai ismeretszerzésben hosszú ideig nagy szerepet játszik az induktív módszer, de ezen tanítási időszakban is mutatunk már néhány lépéses bizonyítást, deduktív következtetést is. 
Fontos, hogy ne csak a matematikából, hanem a mindennapi életből is szerepeltessünk állításokat, melyeknek igaz vagy hamis voltát a tanulókkal együtt elemezzük. Ily módon juttatjuk el őket sejtések és szabályszerűségek megfogalmazásához.
A különböző feladatokban a tanulók által végzett csoportosítás, osztályozás, sorbarendezés, a bizonyos feltételeknek eleget tevő elemek kiválasztása fejleszti a matematika különböző területein és más témakörökben is fontos halmazszemléletet.
A különböző feladatokhoz készített ábrák, egyszerű gráfok segítségével megértetjük a tanulókkal a modellek alkalmazásának szerepét.
Kezdettől fogva adatok gyűjtésével, lejegyzésével, grafikonok készítésével, néhány lépéses elemi algoritmusok alkalmazásával kifejlesztjük az adatsokaságok elemzésének, jellemzésének, ábrázolásának képességét, a statisztika legalapvetőbb elemeinek megismerését. Mindezzel elérjük, hogy a tanulók képesek lesznek néhány lépéses algoritmusokat önállóan is készíteni.

Helyes tanulási szokások fejlesztése

A tanulókat hozzászoktatjuk ahhoz, hogy számítások, mérések előtt becsléseket végezzenek, s a feladatmegoldások helyességét ellenőrizzék. Az előbb felsoroltak, s a gyakorlati számításoknál elkerülhetetlen kerekítés alkalmazásával is el kell érnünk, hogy a tanulók reális eredményeket fogadjanak el.
Hozzászoktatjuk a tanulókat, hogy a feladatok megoldása előtt megoldási tervet, egyes esetekben vázlatrajzot készítsenek. El kell érnünk, hogy a megoldást le is tudják írni. A leírás szabatosságára, a lényeg kiemelésére tanítjuk a tanulókat.
A matematikaórákon, a feladatmegoldásokban az életkornak megfelelően elvárható pontossággal használtatjuk az anyanyelvet ill. a szaknyelvet, s fokozatosan bővítjük a jelölésrendszert.
A fogalmak tartalmi megismerése, megértése megelőzi azok definiálását. Az általános iskola felsőbb évfolyamain a tanult definíciók alkalmazására is sor kerül. Különböző eljárások, s egyes tételek eszközként való felhasználását feladatmegoldásban fontos fejlesztési területnek tekintjük.
Az érvelés, a cáfolás, a vitakészség, a helyes kommunikáció állandó fejlesztése folyamatos feladatunk.
A tankönyvek, feladatgyűjtemények, statisztikai-zsebkönyvek, majd lexikonok, kisenciklopédiák használatára meg kell tanítanunk diákjainkat. Lehetőség szerint multimédiás eszközökkel is ismertessük meg a tanulókat. Ezek interaktív módon való használata aktivizálja a tanulókat, segíti a tanulásukat, fejleszti a matematikai szemléletüket. Pozitív motivációval felkelthetjük érdeklődésüket a matematikai érdekességek, a matematika története iránt. Felhívjuk a figyelmet néhány magyar ill. más nemzetiségű neves matematikus életére és munkásságára. 

Matematika 5. évfolyam
Óraszám: 148 óra

A rendelkezésre álló órakeret felosztása:

Témakör
	
Óraszám	
Számtan, algebra:
•	természetes számok, műveletek, osztó, többszörös
•	egész számok
•	törtek
•	tizedestörtek
(Az óraszámok magukban foglalják a 4 területhez tartozó nyitott mondatokat és szöveges feladatokat is.)	                            75                                  
23
12
20
20	
Összefüggések, függvények, sorozatok:
     -      Koordináta-rendszer, táblázatok, grafikonok, sorozatok
	                            10

Geometria, mérés:
•	síkidomok, testek, kerület, terület, felszín, térfogat
•	szögek, szögfajták
•	adott tulajdonságú ponthalmazok
•	mértékek, mértékegységek, mértékváltás	                            35
12
  8
10
  5	
Valószínűség, statisztika:
biztos, lehetetlen, lehetséges események
statisztikai adatok gyűjtése, táblázatba rendezése
átlag	                              5

                                                                         Összesen:	                           125	
Ismétlésre (évközi, év végi): 
Felmérésekre, értékelésre (diagnosztikus,  témazáró): (Legalább 6 témazáró felmérőt célszerű íratni.)	                               9
                             14

	A közölt óraszámok rugalmasan kezelendők, hiszen a témakörök között erős átfedés van. Az összefüggések, sorozatok témakör 10 óráját és a valószínűség 5 óráját azért nem bontottuk, mert ezek az anyagrészek szervesen beépülnek a számtan, algebra témakörbe. (Pl.: A koordináta-rendszer mind a 4 számhalmaz (természetes számok, egészek, törtek, tizedestörtek) tanításánál jelen van, a valószínűség és a statisztika pedig a törtek, tizedestörtek tanításánál tölt be fontos szerepet. A mértékek, mértékegységek tanítására hasonlók igazak.).
Ily módon a számtan algebra 75 órája – a többi témakör „besegítése” révén – akár 10-15 órával is növekedhet. A gyakorlásra szánt óraszámokat a diagnosztikus (tájékozódó) mérés eredményeinek feldolgozása után célszerű felosztani.
	Amennyiben lehetőség van arra, hogy a heti 4 órát heti 1 (vagy ½ ) órával növeljük, akkor ezt a plusz órakeretet az un. „Kibővített anyag” tanítására illetve gyakorlásra célszerű fordítani.
Ezen órák felosztására vonatkozó javaslatainkat a témakörök végén található „Kibővített anyag” címszó alatt taglaljuk.

TANANYAG
Számtan, algebra

Természetes számok:
•	A természetes szám fogalma, a számkör bővítése milliósra.
•	A tízes számrendszer, ismerkedés a nem tízes alapú számrendszerekkel.
•	Helyiérték táblázat; alakiérték, helyiérték, tényleges érték.
•	Számok bontása helyiértékek szerint, bontott alakban adott számok felírása.
•	Számok nagysági viszonyai, sorrendezésük; ábrázolásuk a számegyenesen.
•	A két-, háromjegyű számok szóbeli összeadásának, kivonásának algoritmusa.
•	Az írásbeli összeadás, kivonás algoritmusa.
•	Szorzás, osztás 10-zel, 100-zal, 1000-rel.
•	Kerek 10-esek, 100-asok, 1000-esek szorzása természetes számmal „fejben”.

•	Írásbeli szorzás többjegyűvel, írásbeli osztás kétjegyűvel.
•	Osztó, többszörös.
•	Összeg, különbség, szorzat, hányados változásai.
•	Összeg, különbség szorzása, osztása.
•	Műveletek sorrendje, zárójelek a műveletsorban.
•	Műveleti tulajdonságok.
•	Egyszerű lineáris egyenletek, egyenlőtlenségek. (Alaphalmaz: N)
•	Egyszerű szöveges feladatok.
Egész számok:
•	A negatív szám értelmezése, ellentett, abszolútérték.
•	Egészek ábrázolása számegyenesen.
•	Egészek nagysági viszonyai.
•	Összeadás, kivonás az egészek körében.
•	Egészek szorzása, osztása természetes számmal.
•	Egyszerű lineáris egyenletek, egyenlőtlenségek. (Alaphalmaz: Z)
•	Egyszerű szöveges feladatok.
Törtek:
•	Törtek értelmezése, számláló, nevező, törtvonal.
•	1-nél nagyobb, 1-nél kisebb, 1-gyel egyenlő törtek.
•	Törtek nagyág szerinti összehasonlítása.
•	Egyszerűsítés, bővítés.
•	Törtek összeadása, kivonása, (ha a nevezők egyenlőek vagy szemlélet alapján könnyen közös nevezők hozhatók), természetes számmal való szorzása, osztása.
•	Egyszerű lineáris egyenletek, egyenlőtlenségek. (Alaphalmaz a törtek halmaza.)
•	Egyszerű szöveges feladatok.
•	A negatív törtek értelmezése.
•	Törtek ellentettje, abszolútértéke.
Tizedestörtek:
•	Tizedestörtek értelmezése; alakiérték, helyiérték, tényleges érték.
•	Tizedestörtek ábrázolása a számegyenesen.
•	Egyszerűsítés, bővítés.
•	Nagysági relációk.
•	Kerekítés.
•	Tizedestörtek összeadása, kivonása; az írásbeli összeadás, kivonás algoritmusa.
•	Szorzás, osztás 10-zel, 100-zal, 1000-rel.
•	Tizedestörtek szorzása, osztása természetes számmal.
•	Tört, tizedestört alakja, tizedestört tört alakja.
•	Egyszerű lineáris egyenletek, egyenlőtlenségek. (Alaphalmaz: Q)
•	Egyszerű szöveges feladatok.

Kibővített anyag: 27 óra (vagy 10 óra)
•	Nem tízes alapú számrendszerek, csoportosítás, helyiértékek.
•	Oszthatósági feltételek keresése, közös osztók, közös többszörösök. 
•	Írásbeli szorzás 3 vagy többjegyű szorzóval, írásbeli osztás 3 jegyű osztóval.
•	Pozitív, negatív számok (egészek, törtek, tizedestörtek) összeadása, kivonása. (A törtek azonos nevezőjűek, vagy könnyen azzá alakíthatók.)
•	Egész részből törtrész, törtrészből egész rész  következtetéssel.
•	Egyenletek, egyenlőtlenségek, szöveges feladatok megoldása a tanult számok halmazán.

Összefüggések, függvények, sorozatok

•	Számok, alakzatok, mennyiségek közti összefüggések keresése, vizsgálata.
•	Számhalmazok, ponthalmazok részhalmazainak képzése, vizsgálata.
•	Derékszögű koordináta-rendszer, kapcsolatok ábrázolása koordináta rendszerben.
•	Grafikonok, diagramok olvasása, elemzése.
•	Egyenes és fordított arányosság – következtetés.
•	Sorozatok elemeinek felírása adott szabály alapján.
Ehhez a témakörhöz nem tervezünk „Kibővített anyagot”.

Geometria, mérés

Síkidomok, testek, kerület, terület, felszín, térfogat:
•	Alakzatok síkban, térben.
•	Térelemek kölcsönös helyzete.
•	Síkidomok, testek csoportosítása adott tulajdonságok alapján.
•	Téglatest (kocka) tulajdonságai, testhálója.
•	Négyszög, háromszög, kör, gömb fogalma, tulajdonságai.
•	Téglalap (négyzet) kerülete, területe.
•	Téglatest (kocka) felszíne térfogata.
Szögek, szögfajták:
•	A szög fogalma.
•	A szögek csoportosítása nagyság szerint – elnevezések.
•	A szögek mérése.
•	Szögek rajzolása, másolása.
Adott tulajdonságú ponthalmazok:
•	Ponthalmazok távolsága.
•	Kör, gömb, alkotórészek, elnevezések.
•	Szakaszfelező merőleges.
•	Merőlegesség, párhuzamosság.
•	Háromszög szerkesztése, három oldalból. 
Mérés, mértékek, mértékegységek:
•	Hosszúság, tömeg, idő, űrtartalom becslése, mérése.
•	Terület, térfogat mérése, számítása.
•	Mértékegységek átváltása.
Kibővített anyag: 10 óra (vagy 5 óra)
•	Távolságmérés térképen.
•	Tájékozódás térképen; szögmérő vagy tájoló használata.
•	A sokszög értelmezése, konvexitás, konkávitás.
•	Mértékegységek átváltása.
•	Párhuzamos, merőleges egyenespárok rajzolása, szerkesztése.

Valószínűségszámítás, statisztika
•	
•	Véletlen események megfigyelése, gyakoriság, relatív gyakoriság.
•	Valószínűségi játékok, kísérletek.
•	Adatok tervszerű gyűjtése, táblázatba rendezése.
•	Átlagszámítás (néhány adat estén).
Erre a témakörre nem terveztünk „Kibővített anyagot”.

A) A továbbhaladás feltételei

Számtan, algebra:
•	Tudjanak önállóan írni, olvasni természetes számokat a milliós számkörben, ismerjék az alakiérték, helyiérték tényleges érték fogalmát, s tudják ezeket feladatokban is alkalmazni.
•	Készség szintjén tudják az írásbeli összeadás, kivonás, a kétjegyűvel való szorzás, osztás műveletét elvégezni a milliós számkörben.
•	Tudják a 10-zel, 100-zal, 1000-rel való szorzást elvégezni, s azt műveletsorban, szöveges feladatban alkalmazni. (Tizedestörtek körében is.)
•	Legyenek tisztában a negatív egész számokkal, tudják képezni egész számok ellentettjét 
•	Tudjanak egészeket összeadni, kivonni, természetes számmal szorozni – segítséggel, egyszerűbb esetekben.
•	Ismerjék az abszolútérték fogalmát. Tudják pozitív és negatív egészek abszolútértékét képezni.
•	Tudják az egészek nagysági viszonyait meghatározni, tudjanak egészeket nagyság szerint sorrendezni.
•	Legyenek tisztában a törtekkel, ismerjék a számláló és a nevező jelentését.
•	Tudjanak egyenlő számlálójú és egyenlő nevezőjű törteket összehasonlítani.
•	Ismerjék fel az 1-nél nagyobb, 1-nél kisebb, 1-gyel egyenlő törteket.
•	Tudjanak törteket, tizedestörteket egyszerűsíteni, bővíteni, illetve könnyen egyenlő nevezőjűvé alakítható (legfeljebb kétjegyű szám van a nevezőben) törteket összeadni, kivonni.
•	Tudjanak (legfeljebb kétjegyű nevezőjű) pozitív törteket természetes számmal szorozni.
•	Legyenek képesek konkrét mennyiségek törtrészeit meghatározni rajzzal, modellel, következtetéssel.
•	Tudják a tizedestörtek pontos írását, olvasását, a helyiértékek pontos használatát legfeljebb ezredeket tartalmazó tizedestörtekben.
•	Tudjanak tizedestörteket ábrázolni alkalmasan beosztott számegyenesen, arról számokat leolvasni.
•	Tudjanak tizedestörteket összeadni, kivonni, természetes számmal szorozni, osztani.
•	Tudják a számok kerekített értékeit meghatározni természetes számok és tizedestörtek esetében is.
Ismerjék a kerekítés szabályát.
•	Ismerjék a helyes műveleti sorrendet, tudják a zárójeleket helyesen alkalmazni a műveletsorban.
•	Legyenek képesek egyszerű szöveges feladatokat értelmezni,a megoldási tervüket felírni, megoldani.
Összefüggések, függvények, sorozatok:
•	Helyesen használják a  jeleket. 
•	Ismerjék a Descartes féle derékszögű koordináta-rendszert, tudjanak benne pontokat ábrázolni, tudják pontok koordinátáit leolvasni.
•	Tudják táblázatok hiányzó adatait pótolni – adott szabály alapján.
•	Tudják egyszerű számtani sorozatok elemeit pótolni a szabály ismeretében.
Geometria, mérés:
•	Ismerjék a hosszúság, a tömeg, az idő, az űrtartalom mérését szabvány mértékegységekkel, tudjanak mennyiségeket összehasonlítani.
•	Tudjanak adott szakaszt másolni, adott távolságot félegyenesre felmérni.
•	Ismerjék a felezőmerőleges fogalmát.
•	Tudják a téglalap (négyzet) kerületét és területét kiszámítani konkrét esetekben.
•	Tudják a téglatest (kocka) felszínét és térfogatát kiszámítani konkrét esetekben.
•	Tudjanak kört rajzolni körzővel.
•	Ismerjék fel az egyenesek párhuzamosságát, merőlegességét.
•	Tudjanak szögmérővel szöget mérni.
•	Ismerjék fel a szögfajtákat.
Valószínűség, statisztika:
•	Ismerjék fel konkrét feladatok kapcsán a biztos, a lehetetlen és a lehetséges eseményeket.

B) Átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények
Az A)-ban leírt követelményeken túl:

Számtan, algebra:
•	Számok felírása nem tízes alapú számrendszerekben. (Alakiérték, helyiérték, tényleges érték fogalmának kiterjesztése.)
•	Tudják a számok „helyesírását”. (természetes számok, tizedestörtek)
•	Ismerjék és helyesen alkalmazzák a műveletekkel kapcsolatos elnevezéseket.
•	Tudják –  műveletekben alkalmazzák – az összeg, a különbség, a szorzat, a hányados változásainak ismeretét.
•	Jártasság szintjén tudjanak  háromjegyűvel szorozni, osztani a milliós számkörben.
•	Ismerjék az osztó és a többszörös fogalmát.
•	Tudjanak negatív számokat is tartalmazó számegyenes-részeken  számokat, illetve koordináta-rendszerben pontokat ábrázolni.
•	Begyakorlottság szintjén tudjanak negatív számokat összeadni, kivonni, természetes számmal szorozni, osztani. 
•	Tudjanak különböző nevezőjű törteket összeadni, kivonni.
•	Legyenek képesek kerekített és becsült értékkel számolni.
•	Tudjanak törteket tizedestört  illetve tizedestörteket tört alakban felírni.
•	Legyenek képesek arányos következtetéseket végrehajtani a tanult számok halmazán, a tanult műveletekkel.
•	Tudjanak több lépésben  megoldható lineáris egyenleteket, egyenlőtlenségeket megoldani a tanult számok halmazán.
•	Legyenek képesek két- három lépésben megoldható szöveges feladatokat értelmezni, megoldani.
Összefüggések, függvények, sorozatok:
•	Tudják számhalmazok, ponthalmazok részhalmazait meghatározni.
•	Helyesen használják a legalább, legfeljebb, pontosan, kisebb, nem kisebb, nagyobb, nem nagyobb kifejezéseket.
•	Tudjanak egyszerű tapasztalati függvényeket koordináta-rendszerben ábrázolni.
•	Tudjanak  elemeivel adott sorozatokhoz szabályokat megfogalmazni, adott szabály szerint sorozatokat képezni.
Geometria, mérés:
•	Készség szinten tudják a szabványmértékegységeket átváltani.
•	Tudják sokszögek kerületét meghatározni.
•	Legyenek képesek téglalap (négyzet) területéből, kerületéből következtetni az oldalak hosszára.
•	Tudjanak párhuzamos és merőleges egyenespárokat rajzolni.
•	Ismerjék a trapéz, a paralelogramma, a rombusz fogalmát, tudják ezeket adott síkidomhalmazból kiválasztani.
Valószínűség, statisztika:
•	Tudjanak adatokat gyűjteni, táblázatba rendezni.
•	Tudjanak adathalmazt rendszerezni, abból következtetéseket levonni.
•	Tudjanak adathalmazoknak megfelelő oszlopdiagamokat, grafikonokat készíteni, azokat értelmezni, elemezni.
•	
A magasabb évfolyamba lépés feltételei
•	A számtan, algebra témakörnél az A)- pontban írtak. Ezen túl:
•	Helyesen használják a <, >, = jeleket számok nagysági viszonyainak eldöntésében.
•	Ismerjék és helyesen használják a tanult szabvány mértékegységeket.
•	Tudják a téglalap kerületét, területét, a téglatest felszínét, térfogatát konkrét adatokkal kiszámítani.
•	Tudjanak szöget rajzolni, szögmérővel szöget mérni.
•	Ismerjék fel két egyenes párhuzamosságát, merőlegességét.
Értékelés
	Folyamatosan szóban, írásban, de éves viszonylatban legalább 7 témazáró felmérést és több diagnosztikus mérést célszerű végezni. (Lásd a Hajdu Sándor szerkesztette Témazáró mérőlapokat.)
Tanulói és a tanítást – tanulást segítő taneszközök
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor: Matematika 5., Tankönyv
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor: Matematika 5. feladatainak megoldása
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek (Tanári, tanulói segédlet)
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Zankó Istvánné:
Matematika 5. Gyakorló
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek (Tanulói segédlet, rendszerezett feladatgyűjtemény)
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Róka Sándor – dr. Szalontai Tibor:
Matematika feladatgyűjtemény 5-6. osztály
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek (Tehetséggondozó tanulói segédlet)
Dr. Czeglédy István – dr. Hadházy Jenő:	Eszköztár. Matematika 5. osztály
(vagy Eszköztár, Matematika 3-5. osztály)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek (Tanulói segédlet)
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor: Témazáró felmérő feladatsorok. Matematika 5. osztály
(Tanári – tanulói példány – A, B, C, D sorozat)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné: Matematika 5., Program
Műszaki  Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek (Tanári segédlet)

Matematika 6. évfolyam
Óraszám: 111 óra

A rendelkezésre álló órakeret felosztása:

Témakör
	
Óraszám	
Számtan, algebra:
•	racionális számok, műveletek
•	a számelmélet elemei
•	százalékszámítás, arány
•	egyenletek egyenlőtlenségek	                            58                                  
28
10
10
10	
Összefüggések, függvények, sorozatok:
•	elsőfokú függvények
•	arányosság (egyenes, fordított)
•	sorozatok	                            10
2
6
2	
Geometria, mérés:
•	síkbeli, térbeli alakzatok, kerület-, területszámítás, mértékek, mértékegységek
•	adott tulajdonságú ponthalmazok
•	transzformációk, tengelyes tükrözés	                            19

  5
  6
  8	
Valószínűség, statisztika:
adathalmazok, diagramok, átlagszámítás
	                              3
	
                                                                         Összesen:	                             90
	
Felmérésekre, értékelésre (diagnosztikus, témazáró):
(legalább 6 felmérőt célszerű íratni az év folyamán)
Gyakorlásra, ismétlésre (évközi, év végi):	                              12
                              
                                 9     	

	A közölt óraszámok rugalmasan kezelendők, hiszen a témakörök között erős átfedés van. A százalékszámítás és az arány tanítása „besegít” a függvények tanításába, míg az egyenes és a fordított arányosság, a sorozatok tanítása sem képzelhető el számtan, algebra nélkül. A valószínűség, statisztika tanítására fordítható 3 óra is növelhető úgy, hogy a racionális számokkal végzett műveletek kapcsán ezzel a témakörrel kapcsolatos feladatokat oldunk meg. A mértékváltással kapcsolatos feladataink teljesítéséhez is zömmel a racionális számok körében végzett műveleteket hívjuk segítségül.
	Amennyiben lehetőség van arra, hogy a heti óraszámot 1 órával növeljük (erre nagyon nagy szükség lenne ahhoz, hogy a kitűzött célokat legalább 80 %-ban teljesítsük), akkor ezt a plusz órakeretet az un. „Kibővített anyag” tanítására, illetve a törzsanyag súlyponti részeinek gyakorlására célszerű fordítani. Ezen órák felosztására vonatkozó javaslatainkat a témakörök végén található „Kibővített anyag” címszó alatt taglaljuk. 
(Ha csak ½ óra/hét plusz órát tudunk biztosítani a matematikatanításra, akkor annak zömét a fontosabb (a továbbhaladáshoz nélkülözhetetlen) anyagrészek begyakoroltatására ajánlatos fordítani.)

TANANYAG
Számtan, algebra

Racionális számok, műveletek:
•	A racionális számok fogalma. (Egészek, törtek, tizedestörtek).
•	Nagysági viszonyok. Ábrázolás számegyenesen, leolvasás számegyenesről.
•	Számok reciprokának fogalma.
•	Műveletek a racionális számok körében: összeadás, kivonás, szorzás, osztás a természetes, az egész, a tört és a tizedestörtek halmazában.
•	Tört tizedestört alakja, tizedestört tört alakja.
•	Tizedestörtek szorzása, osztása 10 hatványaival.
•	Összeg, különbség, szorzat, hányados változásai.
•	Műveletek sorrendje, zárójelek a műveletsorban.
•	Műveleti tulajdonságok.
•	Hatványozás; a pozitív egész kitevőjű hatványok értelmezése.
•	Szöveges feladatok a racionális számok halmazán értelmezett műveletekre.
A számelmélet elemei:
•	Osztó, többszörös, közös osztó, közös többszörös.
•	Egyszerű oszthatósági szabályok: 2-vel, 5-tel, 10-zel; 4-gyel, 25-tel, 100-zal.
•	Prímszám, összetett szám.
•	Törzstényezőkre bontás. 
•	Legnagyobb közös osztó, legkisebb közös többszörös, és ezek alkalmazása törtek egyszerűsítésében, illetve törtek összeadásában, kivonásában.
•	Szöveges feladatok a számelmélet témakörből.
•	Százalékszámítás, arány:
•	A törtrész, a századrész, a százalék fogalma, értelmezése.
•	A százalékérték, a százalékláb, az alap értelmezése.
•	Összefüggés a százalékszámítási alapfogalmak között.
•	Két szám aránya, arányos osztás.
•	Egyszerű szöveges feladatok arányra, százalékszámításra.
Egyenletek, egyenlőtlenségek:
•	Egyenletek, egyenlőtlenségek, azonosság, azonos egyenlőtlenség fogalma.
•	Lineáris, egyismeretlenes egyenletek megoldása: próbálgatás, lebontogatás, mérlegelv.
•	Egyszerű szöveges feladatok megoldása egyenlettel.
Kibővített anyag: 20 óra (vagy 10 óra)
•	Számkörbővítés: 10-5 – 106  nagyságrendű számok.
•	Tetszőleges alakban adott racionális számokkal végzett alapműveletek. (Pl: törtek, tizedestörtek összege, különbsége, törtek összege szorozva egésszel  stb.).
•	Következtetés egészből a törtrészre, illetve törtészből az egészre.
•	Oszthatóság 3-mal, 9-cel. Összetett oszthatósági szabályok.
•	Több természetes szám legnagyobb közös osztójának, legkisebb közös többszörösének meghatározása, alkalmazásuk törtekkel végzendő műveletekben.
•	Azonos átalakítást nem igénylő két-három lépésben megoldható elsőfokú egyenletek, egyenlőtlenségek megoldása lebontogatással, mérlegelvvel.
•	Összetettebb szöveges feladatok megoldása.

Összefüggések, függvények, sorozatok

Elsőfokú függvények:
•	Kísérleti eredmények, mérési adatok táblázatba rendezése, diagramok, grafikonok készítése, elemzése.
Arányosság:
•	Az egyenes és a fordított arányosság értelmezése, megkülönböztetésük.
•	Százalékszámítás arányos következtetéssel.
•	Az arányossággal kapcsolatos szöveges feladatok megoldása következtetéssel, egyenlettel.
Sorozatok:
•	Racionális számok sorozatának folytatása adott szabály szerint; adott sorszámú tagok felírása.
Kibővített anyag: 5 óra (vagy semmi)
•	Az egyenes és a fordított arányosság szabálya , grafikonjaik ábrázolása értéktáblázattal, adott grafikonokon pontok leolvasása, grafikonok elemzése. (Értelmezési tartomány, értékkészlet, meredekség, növekedés, csökkenés stb.)
•	Összetettebb egyenes és fordított arányossági szöveges feladatok megoldása.
•	Összetettebb példák arányos osztásra.  (Az arányos osztás és a százalékszámítás kapcsolata a törtrészekkel.)

Geometria, mérés

Alakzatok, kerület, terület, mértékek:
•	A háromszögek, a négyszögek tulajdonságai, csoportosításuk.
•	Térelemek kölcsönös helyzete.
•	A szög, a szögmásolás.
•	Összefüggés a háromszög oldalai és szögei között.
•	Sokszögek, szabályos sokszögek fogalma.
•	Sokszögek belső és külső szöge.
•	Sokszögek kerülete; téglalap, négyzet területe.
•	Téglalapok szerkesztése.
•	Testek tulajdonságai, testek építése, testhálók. A testekkel kapcsolatos fogalmak.
•	A téglatest felszíne, térfogata.
•	Alap- és származtatott mértékegységek használata, átváltásuk.
Adott tulajdonságú ponthalmazok:
•	A kör, a gömb. A körrel kapcsolatos fogalmak.
•	Szakaszfelező merőleges, szögfelező.
•	Adott egyenesre merőleges egyenes szerkesztése.
•	Az adott tulajdonságú ponthalmazok felhasználása szerkesztésekben.
•	Adott tulajdonságú ponthalmazok kapcsolata a tengelyes tükrözéssel.
Transzformációk:
•	Mozgások síkban, térben. Egybevágósági transzformációk.
•	A tengelyes tükrözés fogalma, tulajdonságai.
•	Pont, szakasz, háromszög tükörképének megszerkesztése.
•	Tengelyesen szimmetrikus alakzatok tulajdonságai.
(Tükrös háromszögek, húrtrapéz, deltoid, rombusz, szabályos sokszögek, kör.)
Kibővített anyag: 12 óra (vagy 8 óra)
•	Származtatott mértékegységek átváltása.
•	Sokszögek belső és külső szögeire vonatkozó összefüggések.
•	A tükrös háromszögek, a deltoid és a rombusz területe.
•	Alakzatok tükörképének megszerkesztése.
•	Tengelyesen  tükrös háromszögek szerkesztése. 
Valószínűség, statisztika
•	
•	Valószínűségi játékok a kísérletek kimenetelei.
•	Adatok gyűjtése, táblázatba rendezése, diagramok készítése (kördiagram).
•	Adathalmazok elemzése.
•	Átlagszámítás.
(Kibővített anyagot itt nem tervezünk.)

A továbbhaladás feltételei

Számtan, algebra:
•	Legyenek tisztában a racionális számok fogalmával, tudjanak felsorolni különböző alakú (egész, tört, tizedestört) racionális számokat, tudják ezeket kiválasztani adott számhalmazokból.
•	Tudják a műveletek eredményeit megbecsülni.
•	Tudjanak összeadást, kivonást elvégezni az egészek, a törtek és a tizedestörtek körében.
•	Tudjanak tizedestörteket kerekíteni (ezredtől – százezerig).
•	Tudjanak törtet egésszel, törttel szorozni, osztani, illetve tizedestörtet egésszel, tizedestörttel szorozni, osztani.
(A pozitív racionális számok esetében.)
•	Ismerjék a reciprok fogalmát.
•	Tudják konkrét mennyiség konkrét százalékát (századrészét) meghatározni.
•	Ismerjék a műveleti tulajdonságokat és a helyes műveleti sorrendet.
•	Tudjanak egészeket és tizedestörteket 10-zel, 100-zal, 1000-rel szorozni, osztani.
•	Ismerjék és tudják kiszámítani természetes számok konkrét hatványait.
•	Ismerjék az osztó és a többszörös fogalmakat.
•	Ismerjék és egyszerű feladatokban tudják alkalmazni a 2-vel, 5-tel, 10-zel, 100-zal való oszthatósági szabályokat.
•	Tudjanak értelmezni, elemezni, megoldani legfeljebb két művelettel leírható szöveges feladatot.
•	Legyenek képesek elsőfokú, egyismeretlenes egyenletet megoldani szabadon választott módon.
Összefüggések, függvények, sorozatok:
•	Tudjanak pontokat (egész, tört, tizedestört koordinátákkal is) ábrázolni koordináta-rendszerben, adott pontok koordinátáit leolvasni.
•	Ismerjék fel mennyiségek között az egyenes és a fordított arányosságot.
•	Tudjanak egyenes arányossági következtetéseket végrehajtani. (Következtetés egyről többre, többről egyre.)
•	Adott szabályok alapján tudják egyszerűbb sorozatok elemeit pótolni.
Geometria, mérés:
•	Helyesen használják a pont, az egyenes, a sík és a tér alapfogalmakat.
•	Ismerjék és helyesen használják a síkidomokkal és a testekkel kapcsolatos fogalmakat. (Csúcs, lap, él, oldal, kör, körív stb.)
•	Tudjanak szöget mérni másolni. Ismerjék a szögfajtákat. 
•	Tudjanak párhuzamos és merőleges egyeneseket rajzolni.
•	Tudják szakasz felezőmerőlegesét megszerkeszteni.
•	Tudjanak háromszöget, téglalapot, négyzetet szerkeszteni az oldalak ismeretében.
•	Tudják sokszögek kerületét, téglalap kerületét, területét, téglatest felszínét, térfogatát meghatározni.
•	Ismerjék a tengelyes tükrözés fogalmát.
•	Tudjanak pontot, szakaszt, tengelyesen tükrözni.
•	Tudják és helyesen használják a tanult mértékegységeket, tudják azok átváltását.
Valószínűségszámítás, statisztika:
•	Konkrét feladatok kapcsán ismerjék fel a biztos és a lehetetlen eseményeket.
•	Tudják néhány szám számtani átlagát meghatározni.

Átlagos, vagy annál magasabb szintű követelmény 
Az A)-ban mondottakan túl:

Számtan, algebra:
•	Tudják az A)- ban írt műveleteket negatív törtekkel és tizedestörtekkel is elvégezni. (A tört nevezőjében kétjegyűnél nagyobb szám is szerepelhet, illetve a tizedestörtek 10-5-től 106-ig nagyságrendűek is lehetnek.)
•	Tudják a törteket tizedestört alakban, a véges tizedestörteket tört alakban megadni.
•	Tudják két szám arányát kiszámítani.
•	Ismerjék a százalékláb és az alap fogalmát.
•	Ismerjék a százalékérték, az alap és a százalékláb közti összefüggést, s ezt feladatokban is tudják alkalmazni.
•	Ismerjék a prímszám és az összetett szám fogalmát.
•	Tudják a természetes számokat prímszámok szorzatára bontani.
•	Tudják két szám legnagyobb közös osztóját és legkisebb közös többszörösét meghatározni.
•	Ismerjék a 3-mal és a 9-cel való oszthatóságot.
•	Ismerjenek egyszerűbb összetett oszthatósági szabályokat (Pl. 6-tal, 15-tel való oszthatóság.)
•	Tudjanak ax=b, illetve ax+b=c típusú egyenleteket (egyenlőtlenségeket) megoldani a racionális számok halmazán.
•	Ismerjék az összeg, a különbség, a szorzat, a hányados változásainak alapeseteit, s tudják azokat műveletekben, szöveges feladatokban alkalmazni.
•	Tudjanak mennyiségeket adott (konkrét) arányban felosztani.
•	Legyenek képesek összetettebb - legfeljebb 3 művelettel megoldható - arányossággal és százalékszámítással kapcsolatos szöveges feladatokat megoldani.
•	Tudjanak összetettebb egyenes vagy fordított arányossági következtetéseket is elvégezni. (Következtetés többről többre.)
Összefüggések, függvények, sorozatok:
•	Tudjanak grafikonokat elemezni, a grafikon geometriai jellemzőiből az ábrázolt folyamatra következtetni.
•	Ismerjék fel táblázat adathalmazából az egyenes, illetve a fordított arányosságot.
•	Tudják az egyenes és a fordított arányosság grafikonját ábrázolni.
•	Tudjanak „vegyes” arányossági feladatokat megoldani.
•	Tudják mennyiségeken az arányos osztást elvégezni.
•	Egyenes vagy fordított arányosságot kifejező szabály alapján tudjanak sorozatokat képezni, adott sorozatelemekből tudjanak szabályt alkotni.
Geometria, mérés:
•	Legyenek tisztában a háromszögegyenlőtlenséggel. 
•	Tudják a háromszög belső szögeire, a sokszögek belső és külső szögeire, illetve sokszögek külső szögeinek összegére vonatkozó összefüggést.
•	Tudjanak szöget felezni, nevezetes szögeket szerkeszteni felezéssel, másolással.
•	Tudják ábrán szemléltetni és felsorolni a tengelyes tükrözés tulajdonságait.
•	Ismerjék fel a tengelyesen szimmetrikus síkidomokat, tudják az ábrába berajzolni a tükörtengelyt.
•	Ismerjék a húrtrapéz, a deltoid, a rombusz tulajdonságait.
•	Ismerjék fel a szabályos sokszögeket, tudják kapcsolatba hozni a tengelyes tükrözéssel.
•	Tudják a tengelyes tükrözés tulajdonságait felhasználni téglalap, négyzet, tükrös háromszög szerkesztésében, ill. e síkidomokkal kapcsolatos számításokban.

Valószínűség, statisztika:
•	Több szám, mennyiség átlagának meghatározása.
•	Statisztikai kiadványok adathalmazainak értékelése, ábrázolása diagramon.

A magasabb évfolyamba lépés feltételei
•	Tudjanak racionális számokat írni, olvasni.
(természetes számok, egészek – milliós számkörben; törtek – legfeljebb kétjegyű szám a nevező, tizedestörtek – ezredtől ezerig).
•	Tudják a racionális számok körében tanult műveleteket elvégezni a „Továbbhaladás feltételeiben” mondottaknak megfelelően.
•	Ismerjék a helyes műveleti sorrendet.
•	Legyenek képesek egyszerű lineáris, egyismeretlenes egyenleteket, egyenlőtlenségeket megoldani.
•	Ismerjék a 2-vel, 5-tel, 10-zel, 100-zal való oszthatósági szabályokat.
•	Ismerjék és helyesen használják a   jeleket a tanult számok halmazán, tudjanak számokat sorrendezni.
•	Tudjanak koordináta-rendszerben pontokat ábrázolni, ill. pontok koordinátáit leolvasni.
•	Legyenek képesek egyenes és fordított arányossági következtetések elvégzésére.
•	Ismerjék és használják az alapmértékegységeket. Tudjanak mennyiségeket összehasonlítani.
•	Ismerjék fel a párhuzamos és a merőleges egyeneseket.
•	Ismerjék a szakaszfelező merőleges fogalmát.
•	Tudjanak szakaszt, szöget másolni, szöget mérni.
•	Tudják a téglalap (négyzet) kerületét, területét illetve a téglatest (kocka) felszínét, térfogatát meghatározni.
•	Tudjanak pontot, szakaszt tengelyesen tükrözni.
•	Tudják 2-3 szám átlagát kiszámolni.
Értékelés
Folyamatosan szóban, írásban, de éves viszonylatban legalább 6 írásbeli (diagnosztikus és témazáró) mérést célszerű
beiktatni a tanítási-tanulási folyamatba. (Lásd a Hajdu Sándor szerkesztette Témazáró mérőlapokat.)
Tanulói és a tanítást –tanulást segítő taneszközök
Dr.Andrási Tiborné – dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné: 
Matematika 6., Tankönyv
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Dr. Andrási Tiborné – dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné: 
Matematika 6. feladatainak megoldása
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek (Tanári, tanulói segédlet)
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné: Matematika 6., Gyakorló
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek  (Tanulói segédlet, rendszerezett feladatgyűjtemény)
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor: Témazáró felmérő feladatsorok. Matematika 6. osztály
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek (Tanári, tanulói példány, A, B, C, D feladatsorok)
Dr. Andrási Tiborné – dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné: 
Matematika 6., Program
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek (Tanári segédlet)
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – Róka Sándor -  dr, Szalontai Tibor:
Matematika feladatgyűjtemény 5-6. osztály
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek (Tehetséggondozó tanulói segédlet.)

Matematika 7. évfolyam
Óraszám:111 óra

A rendelkezésre álló órakeret felosztása:

Témakör
	
Óraszám	
Számtan, algebra:
•	racionális számok, műveletek, arány, aránypár, arányos osztás, egyenes, fordított arányosság, mértékváltás, százalékszámítás, kamatszámítás                                                                                         
•	hatványozás,  számelmélet, oszthatóság
•	algebrai kifejezések, egyenletek, egyenlőtlenségek
•	szöveges feladatok, mértékváltás	                            41                                  

11
  5
20
  5	
Összefüggések, függvények, sorozatok:
1.	egyértelmű hozzárendelések, táblázatok,, grafikonok, egyenes arányosság, fordított arányosság, grafikonjaik
2.	lineáris függvények, ábrázolásuk, néhány nem lineáris függvény
3.	elsőfokú egyismeretlenes egyenletek grafikus megoldása
4.	egyszerű sorozatok vizsgálata, a számtani sorozat	                            14

4
5
3
2	
Geometria:
1.	háromszögek, speciális négyszögek, kör tulajdonságai, kerületük, területük; mértékváltás, mértékegységek
2.	szögek; szögmásolás, szögfelezés; nevezetes szögek szerkesztése
3.	háromszögek, négyszögek belső, külső szögeinek összege; háromszögek, négyszögek szerkesztése
4.	testek; egyenes hasábok testhálója, felszíne, térfogata
5.	egybevágóság; egybevágósági transzformációk; középpontos tükrözés, középpontosan szimmetrikus alakzatok; szabályos sokszögek; fordított állású szögek; eltolás, vektorok, egyállású szögek, kiegészítő szögek	                            32

10
  5
  
  8

  5

  2

10	
Valószínűség, statisztika:
esemény, kísérlet, gyakoriság, relatív gyakoriság
adatok táblázatba rendezése, táblázatok elemzése; diagramok, grafikonok	                              4
  2

  2	
                                                                         Összesen:	                             91	
Ismétlésre (évközi, év végi) gyakorlásra:
Ellenőrzésre, értékelésre (diagnosztikus, témazáró):
(legalább 6 témazáró felmérést szükséges íratni)	                                8
                              12

	A heti három óra nagyon kevés a kitűzött célok eléréséhez. Csak jól szervezett munkával, a külső és a belső koncentráció kínálta lehetőségek maximális kihasználásával tudjuk a szükséges alapismereteket elsajátíttatni a tanulókkal. Ehhez szükséges, hogy a mértékváltással, a mértékegységekkel kapcsolatos ismeretek minden lehetséges helyen szerepeljenek a napi tananyagban. A háromszögek és a speciális négyszögek tulajdonságainak a kialakításához, elmélyítéséhez felhasználjuk a transzformációk tanítását, és viszont. Az egyenes és a fordított arányosságnak sem csak a függvényeknél kell előfordulnia, hanem az algebra tanításánál is, miként az arány, az arányos osztás, a százalékszámítás, az egyenletek, egyenlőtlenségek is részét képezik a függvények témakörnek. (A komplexitás fontosságára hívjuk fel itt a tanárok figyelmét.)
	Amennyiben lehetőség van arra, hogy heti plusz 1 órát (vagy ½ órát) matematikatanításra fordítsunk a felhasználható órakeretből – erre nagyon nagy szükség lenne – akkor az a súlyponti részek gyakorlására, illetve olyan „Kibővített anyag” tanítására fordítandó, amelyek a tanulók előmenetele szempontjából nagyon fontosak. (A korábbi tantervekben benne voltak, de az óraszámcsökkenés miatt kimaradtak, vagy későbbre tolódtak.) Ezeket az egyes témakörök végén taglaljuk.
	Az eltolást, a vektorok fogalmát a NAT a 8. évfolyamra teszi de a fizika tantárgy korábban igényli ezt az ismeretet, így már 7. osztályban célszerű bevezetni. (Ahogy ez korábban is volt.).

TANANYAG
Számtan, algebra

Racionális számok, műveletek:
•	A racionális számok értelmezése. 
•	A négy alapművelet a racionális számok különféle alakjaival. (Egészek, törtek, tizedestörtek.)
•	Műveletek sorrendje, zárójelek a műveletsorban.
•	Arány, aránypár.
•	Arányos osztás.
•	Egyenes, fordított arányosság.
•	Százalékszámítás, kamatszámítás.
Algebrai kifejezések, egyenletek, egyenlőtlenségek:
•	Algebrai kifejezések fogalma, csoportosításuk, helyettesítési értékeinek kiszámítása.
•	Algebrai kifejezések összevonása, műveletek algebrai kifejezésekkel.
•	Egyenletek, egyenlőtlenségek megoldása.
•	Szöveges feladatok.
Hatványozás, számelmélet, oszthatóság:
•	A hatvány fogalma; a pozitív egész kitevőjű hatványokra vonatkozó azonosságok.
•	Számok normálalakja.
•	Prímtényezős felbontás; a legnagyobb közös osztó és a legkisebb közös többszörös meghatározása.
•	Oszthatósági szabályok (3-mal, 9-cel, 8-cal, 125-tel, 1000-rel), összetett oszthatósági szabályok.
Kibővített anyag:  20 óra (vagy 10 óra)
•	A 0 és a negatív egész kitevőjű hatvány.
•	Azonos alapú hatványok szorzása, osztása, hatvány hatványozása (pozitív egész kitevők esetén).
•	A 10-nél nagyobb, illetve a 0 és 1 közé eső számok normálalakja.
•	Egyszerű műveletek 10-nél nagyobb számok normálalakjával.
•	Több szám legnagyobb közös osztójának, illetve legkisebb közös többszörösének meghatározása prímhatványok segítségével.
•	Egytagú, többtagú, algebrai egész, algebrai tört kifejezések értelmezése.
•	Többtagú kifejezés szorzása egytagú kifejezéssel; kiemelés.
•	Összetett arányossági, illetve százalékszámítási szöveges feladatok megoldása.

Összefüggések, függvények, sorozatok
•	
•	Függvények értelmezése, vizsgálata.
•	A lineáris függvény; grafikonja, vizsgálata.
•	Az egyenes arányosság, mint lineáris függvény; grafikonja, elemzése.
•	A fordított arányosság grafikonja (értéktáblázattal), a grafikon elemzése.
•	Elsőfokú, egyismeretlenes egyenlet grafikus megoldása.
•	A számtani sorozat fogalma.
(Ehhez a témakörhöz nem tervezünk kibővített anyagot.)

Geometria

Síkbeli, térbeli alakzatok:
•	Szögek, szögmásolás, szögfelezés. (15, 30, 45, 60, 90, 120, 135, 180 fokos szögek szerkesztése).
•	Síkidomok, sokszögek: a háromszög, a paralelogramma, a trapéz, a deltoid tulajdonságai, kerülete, területe.
•	A háromszög belső és külső szögeinek összege.
•	Háromszögek szerkesztése.
•	A kör, a körrel kapcsolatos fogalmak a kör kerülete, területe.
•	A hasáb származatása, tulajdonságai.
•	A háromszög- és a négyszögalapú hasáb testhálója.
•	Hasábok felszíne, térfogata.
•	Mértékek, mértékegységek, mértékváltás.

Transzformációk:
•	Egybevágóság, egybevágósági transzformációk értelmezése.
•	A háromszögek egybevágóságának alapesetei.
•	Középpontos tükrözés; tulajdonságai.
•	Pont, szakasz középpontos tükörképének megszerkesztése.
•	Középpontosan szimmetrikus alakzatok.
•	Szabályos sokszögek.
•	A szögpárok fogalma.
Kibővített anyag: 17 óra (vagy 8 óra)
•	Sokszögek külső szögei összegére vonatkozó összefüggés.
•	Háromszögek belső és külső szögeire vonatkozó összefüggés.
•	Paralelogramma, trapéz, deltoid szerkesztése.
•	Az eltolás értelmezése, tulajdonságai.
•	Vektorok; vektorok összege, különbsége.
Valószínűség, statisztika
•	
•	Valószínűségi kísérletek konkrét példákkal.
•	A gyakoriság és a relatív gyakoriság fogalma.
•	A relatív gyakoriság kapcsolata a valószínűséggel.
•	Statisztikai és gyűjtött adatok táblázatba rendezése, az adathalmaz elemzése.
(Ehhez a témakörhöz nem tervezünk kibővített anyagot.)

A továbbhaladás feltételei

Számtan, algebra:
•	Tudják a négy alapműveletet elvégezni, kis abszolútértékű egészek, törtek, tizedestörtek körében.
•	Tudjanak törtrészt illetve törtészből egészet kiszámítani.
•	Tudják 10-nél nagyobb számok normálalakját képezni.
•	Ismerjék a műveletek sorrendjét, helyesen használják a zárójelet.
•	Tudjanak egyszerű egyenes és fordított arányossági, illetve százalékszámítási feladatokat megoldani.
•	Tudják a természetes számok osztóit, többszöröseit, két vagy több természetes szám közös osztóját közös többszörösét meghatározni.
•	Ismerjék, és helyesen használják a terminológiát (együttható, változó, hatvány stb.).
•	Tudjanak egynemű  egyváltozós - a változó az első hatványon szerepel - algebrai kifejezéseket összevonni.
•	Tudják egyszerű algebrai kifejezések helyettesítési értékeit meghatározni.
•	Tudják felírni azonos tényezőkből álló szorzat hatványalakját, illetve tudják a hatványt szorzatokban felírni.
•	Tudjanak egyszerű egyismeretlenes, elsőfokú egyenleteket megoldani.
•	Tudjanak egyszerű szöveges feladatot megoldani egyenlettel.
Összefüggések, sorozatok:
•	Ismerjék az egyenes arányosság egyenletét.
•	Tudjanak lineáris függvényt ( illetve   alakúakat) koordináta-rendszerben ábrázolni értéktáblázattal.
•	Tudjanak lineáris függvény grafikonjáról értékeket leolvasni.
•	Ismerjék a számtani sorozat fogalmát, tudják a sorozatot folytatni, illetve elemeiből a szabályt felismerni.
Geometria:
•	Ismerjék a körrel kapcsolatos fogalmakat, tudják azokat ábrán megmutatni.
•	Tudjanak szöget másolni, mérni, felezni (szerkesztéssel).
•	Tudják háromszög területét kiszámítani mért vagy adott adatokból.
•	Tudják a háromszög és a konvex négyszög belső szögeinek összegét meghatározni.
•	Ismerjék az egyenes hasáb tulajdonságait, ismerjék fel a háromszög- és a négyszögalapú hasáb testhálóját.
•	Tudják speciális hasábok (téglatest, kocka) felszínét és térfogatát meghatározni.
•	Ismerjék a középpontos tükrözés fogalmát, ismerjék fel a középpontosan szimmetrikus alakzatokat.
•	Tudják adott pont, szakasz középpontos tükörképét megszerkeszteni.
•	Ismerjék a paralelogramma, a trapéz és a deltoid tulajdonságait.
Valószínűség, statisztika:
•	Tudják meghatározni adott esemény előfordulásának gyakoriságát, ebből tudjanak következtetni a relatív gyakoriságra (egyszerű esetekben).
•	Tudjanak készíteni egyszerű grafikonokat, tudjanak grafikonról értékeket leolvasni.

Átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények
Az A)-ban írtakon túl:

Számtan, algebra:
•	Ismerjék a 0 és a negatív egész kitevőjű hatvány jelentését.
•	Tudják az azonos alapú hatványok szorzására, osztására vonatkozó összefüggést. (A kitevő természetes szám.)
•	Tudjanak hatványt hatványozni.
•	Tudjanak normálalakkal adott számokat összeadni, kivonni.
•	Tudják felírni két vagy több szám legnagyobb közös osztóját, illetve legkisebb közös többszörösét prímhatványok szorzataként.
•	Tudják a 3-mal, 9-cel, 8-cal, 125-tel való oszthatóság szabályát. Ismerjék az összetett oszthatósági szabályokat. (Pl. 15-tel, 18-cal, 6-tal stb.)
•	Ismerjék az algebrai egész és tört fogalmát, tudják a tört esetében az értelmezési tartományt meghatározni.
•	Tudjanak 2-3 tagú összeget kiemeléssel szorzattá alakítani.
•	Legyenek képesek bonyolultabb szöveges feladatokat megoldani. (Vegyes egyenes és fordított arányosság, arány és százalék, arányos osztás és százalék stb.).
•	Tudjanak törtegyütthatós lineáris egyenletet és egyenlőtlenséget megoldani.
Összefüggések, függvények, sorozatok:
•	Tudjanak lineáris függvényt ábrázolni, tudják a grafikont elemezni (növekedés, fogyás, zérushely, meredekség stb.).
•	Ismerjék az  -ben az ,a, és a ,b, jelentését. (Konkrét esetekben.)
•	Tudják az  egyenes arányosság grafikonját ábrázolni.
•	Ismerjék a fordított arányosság fogalmát, tudják a grafikonját ábrázolni értéktáblázattal.
•	Legyenek képesek egyszerű egyismeretlenes lineáris egyenletet (egyenlőtlenséget) grafikusan megoldani.
Geometria:
•	Tudjanak nevezetes szögeket másolással, felezéssel szerkeszteni. 
•	Tudják a paralelogramma, a deltoid, a trapéz kerületét, területét kiszámítani.
•	Ismerjék a kör területének és kerületének kiszámítási módját.
•	Ismerjék a háromszögek egybevágóságának alapeseteit.
•	Ismerjék a konvex sokszögek belső és külső szögeinek összegére vonatkozó összefüggést.
•	Tudjanak paralelogrammát, trapézt, deltoidot szerkeszteni a tanult tulajdonságok illetve transzformációk felhasználásával.
•	Tudják felsorolni és ábrán mutatni a középpontos tükrözés tulajdonságait.
•	Tudjanak háromszöget, négyszöget, kört középpontosan tükrözni.
•	Ismerjék fel, és tudjanak rajzolni egyállású, váltó és csúcsszögeket.
•	Ismerjék az eltolás és a vektor fogalmát. Tudjanak két vektort összeadni, kivonni.
•	Ismerjék a forgatás fogalmát; tudjanak megnevezni, felismerni forgásszimmetrikus alakzatokat.
•	Ismerjék fel ábrán a merőleges szárú szögeket.
•	Ismerjék a szabályos sokszögek tulajdonságait.
Valószínűség, statisztika:
•	Legyenek képesek események relatív gyakoriságát meghatározni.
•	Tudják eldönteni eseményekről, hogy melyek bekövetkezése valószínűbb. 
•	Tudjanak táblázatokat elemezni.

A magasabb évfolyamba lépés feltételei
•	Biztos műveletvégzés a racionális számok körében.
•	A mértékegységek helyes használata, a mértékváltás pontos végrehajtása.
•	Arányos következtetésekkel, százalékszámítással kapcsolatos egyszerű szöveges feladatok megoldása – következtetésekkel.
•	10 pozitív egész kitevőjű hatványainak ismerete, illetve 10-nél nagyobb számok normálalakjának felírása.
•	A hatvány fogalmának értelmezése.
•	Egyszerű algebrai kifejezések (egyváltozós, elsőfokú, egynemű) összevonása, behelyettesítési érték meghatározása.
•	Elsőfokú, egyismeretlenes egyenlet (egyenlőtlenség) megoldása.
•	Két szám közös osztójának, közös többszörösének meghatározása.
•	Lineáris függvény ábrázolása értéktáblázattal, értékek leolvasása grafikonról.
•	Paralelogramma, trapéz, deltoid tulajdonságainak ismerete, kerületük kiszámítása.
•	A középpontos tükrözés tulajdonságainak ismerete, pont tükörképének megszerkesztése.
•	Háromszög- és négyszögalapú egyenes hasábok tulajdonságainak ismerete, a henger testhálójának felismerése.
•	Háromszögszerkesztés alapesetekben.
•	A háromszög és a konvex négyszög belső szögeinek összege.
Értékelés
Folyamatosan szóban, írásban, de éves viszonylatban legalább 6 írásbeli (diagnosztikus és témazáró) mérést célszerű beiktatni. (Mérőlap tervezeteket lásd a Hajdu Sándor szerkesztette Calibra tankönyvcsaládban.)
Tanulói és a tanítást – tanulást segítő taneszközök
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr- Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – dr. Sümegi Lászlóné:
Matematika 7. Alapszint (Tankönyv),  Matematika 7. Emelt szint (Tankönyv)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – Fried Katalin – dr. Hajdu Sándor – Köves Gabriella – Novák Lászlóné –
dr. Sümegi Lászlóné: Matematika 7. feladatainak megoldása
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek (Tanári, tanulói segédlet)
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászóné – dr. Sümegi Lászlóné: 
Matematika 7-8. Gyakorló (tanulói segédlet)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Dr. Andrási Tiborné – dr- Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák lászlóné – dr. Sümegi Lászlóné – dr. Szalontai Tibor: Matematika 7-8. Feladatgyűjtemény, Tehetséggondozó tanulói segédlet
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Zankó Istvánné: 
Témazáró felmérő feladatsorok, Matematika 7. osztály (A, B, C, D, E, F feladatsorok, tanári, tanulói példány)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek

Matematika 8. évfolyam
Óraszám: 111 óra

A rendelkezésre álló órakeret felosztása:

Témakör
	
Óraszám	
Számtan, algebra:
•	racionális számok
•	algebrai kifejezések
•	egyenletek, egyenlőtlenségek, szöveges feladatok	                            36 
10
10
16	
Összefüggések, függvények,  sorozatok:
•	lineáris függvények, egyenes arányosság, lineáris egyenletek grafikus megoldása
•	egyéb nem lineáris függvények
•	sorozatok; mértani sorozat	                            10

6
2
2	
Geometria:
•	síkidomok, testek; szerkesztések, számítások; Pitagorasz tétele
•	transzformációk, eltolás, vektorok, forgatás, kicsinyítés, nagyítás, szerkesztések, számítások	                            42
22
20
  	
Valószínűség, statisztika:
-	gyakoriság, relatív gyakoriság, valószínűség
-	„középső adat” meghatározása
-	grafikonok készítése, elemzése	                              6
2
2
2	
                                                                         Összesen:	                             94	
Ismétlésre (évközi, év végi), gyakorlásra:
Ellenőrzésre, értékelésre (diagnosztikus, témazáró):	                               9
                               8                             	

	A fenti óraszám szerinti felosztáshoz nem szabad mereven ragaszkodni. Ezek az óraszámok inkább az adott témakörökre fordítandó idő arányát mutatják. Az egyes témakörök között szoros átfedés van. A racionális számokon végzett műveletekkel gyakoroltathatjuk a geometriai számításokat is (kerület, terület, felszín, térfogat), a lineáris függvények grafikus ábrázolásához szervesen hozzákapcsolható az egyenletek (grafikus) megoldása, az algebrai kifejezések tanítása szoros kapcsolatban áll az egyenletek megoldásával, és a geometriai számításokkal (képlethasználat). A relatív gyakoriság tanítása nem képzelhető el a racionális számokon végzett műveletek nélkül. A geometriai transzformációk mind a szerkesztéses, mind a számításos feladatban jól használhatók, ugyanakkor a síkidomok, testek tulajdonságainál is a transzformációk ismeretanyagát hívjuk segítségül.
Mindezekkel a tervezés és a komplexitás valamint a külső, belső koncentráció fontosságát hangsúlyozzuk.
A kombinatorika nem külön fejezetként, de szerepel a tananyagban. A racionális számokkal végzett műveletekben, a számelméleti részben, a hatványoknál, a valószínűségnél, a geometriában sok kombinatorikai feladatot oldathatunk meg a tanulókkal. (Ezáltal eleget tudunk tenni a „kombinatorikus gondolkodás fejlesztése”, elvárásnak is.)
	Amennyiben lehetőség van arra, hogy a matematika óraszámot heti 1 órával (vagy ½ órával) növeljük, akkor ezt az órakeretet a fontosabb anyagrészek gyakorlására, illetve a „Kibővített anyag” tanítására célszerű fordítani.
A továbbhaladáshoz (a középiskolába lépéshez) feltétlen szükséges, hogy a tanulók heti 3 óránál többet foglalkozzanak a matematikával – szervezett keretek között, tanári irányítással.
Ezáltal teremthetünk erős alapot a középiskolai tanulmányokhoz, s juttathatjuk a tanulókat a törzsanyagon túlmutató olyan ismeretanyaghoz, amire a későbbiekben szükségük lesz.
Ezen óraszámok felosztására vonatkozó javaslatainkat az egyes témakörök után található „Kivőbített anyag” címszó alatt taglaljuk.

TANANYAG
Számtan, algebra

Racionális számok: 
•	A racionális számok fogalma, véges, végtelen szakaszos tizedestörtek. A racionális számok halmazának részhalmazai.
•	Példák irracionális számokra.
•	Számok négyzete, négyzetgyöke.
•	Műveletek különböző alakban felírt racionális számokkal. (Egészek, törtek, tizedestörtek.)
•	Műveletek eredményeinek becslése, becsült értékkel való számolás.
•	Műveletek sorrendje, zárójelek a műveletsorban.
•	Hatványok, a hatványozás azonosságai, számolás hatványokkal. (Egészek, törtek, egyszerű tizedestörtek hatványai.)
•	Normálalak. Műveletek normálalakban adott számokkal.
•	Arány, aránypár, arányos osztás, százalékszámítás.
•	Szöveges feladatok.
•	A feladatokhoz kapcsolódó mértékek, mértékegységek, mértékváltás.
Algebrai kifejezések:
•	Együttható, változó, algebrai kifejezés.
•	Egynemű, különnemű algebrai kifejezések.
•	Algebrai egészek, algebrai törtek, értelmezési tartomány.
•	Egytagú, többtagú algebrai kifejezések.
•	Helyettesítési értékek meghatározása.
•	Egynemű kifejezések összevonása.
•	Többtagú algebrai kifejezések szorzattá alakítása kiemeléssel.
•	Többtag szorzása egytagú algebrai kifejezéssel.
•	Képletek átalakítása.
Egyenletek, egyenlőtlenségek, szöveges feladatok megoldása egyenlettel.
•	Kijelentés, nyitott mondat, egyenlet, egyenlőt-lenség, azonosság, azonos egyenlőtlenség fogalma.
•	Egyenletek megoldása próbálgatással, mérlegelvvel. Az alaphalmaz és az igazsághalmaz fogalma.
•	Egyéb területeken tanult képletek (geometria, racionális számok) átalakításai, a keresett változó kifejezése a többi változó segítségével.
•	Szöveges feladatok alaptípusai. (Helyiértékkel, számokkal kapcsolatos, mozgásos, kereséses, együttes munkavégzéses feladatok.) 
Kibővített anyag: 20 óra (vagy 10 óra)
•	A négy alapművelettel kapcsolatos „bonyolult” műveletsor eredményének meghatározása. (A racionális számok különböző alakjai egy műveletsorban, összeg, különbség kivonása, szorzása stb.).
•	Törtek, tizedestörtek hatványai, s az ezekkel végzett műveletek.
•	A 0 és a negatív egész kitevőjű hatványok.
•	A 0 és az 1 közé eső számok normálalakja.
•	Törtek tizedestört alakja, tizedestört tört alakja. (Végtelen szakaszos tizedestört felírása alakban.)
•	Számok négyzetgyökének meghatározása táblázattal, zsebszámológéppel.
•	Többtagú algebrai kifejezés szorzása többtagú kifejezéssel.
•	Nevezetes azonosságok.
•	Algebrai törtek értelmezési tartományának meghatározása.
[Amennyiben csak ½ óra/hét plusz órát tudunk beállítani, akkor célszerű a racionális számok körében, illetve az algebrai kifejezésekkel végzett műveleteket (összevonás, zárójelbontás, kiemelés, többtag szorzása többtaggal) gyakoroltatni.]

Összefüggések, függvények, sorozatok

Lineáris függvények:
•	Hozzárendelés, függvény.
•	Az  és az  alakú lineáris függvények értelmezése, ábrázolásuk koordináta-rendszerben.
•	Lineáris egyenletek megoldása grafikusan.
Nem lineáris függvények:
•	Az  értelmezése, ábrázolása értéktáblá-zattal, vizsgálata. (Értelmezési tartomány, érték-készlet, növekedés, csökkenés, szélsőérték).
•	Az  függvény értelmezése, ábrázolása értéktáblázattal, vizsgálata.
•	Az  és   függvények néhány nagyon egyszerű transzformációja, s ezeknek az ábrázolása.
•	Az  függvény értelmezése, ábrázolása értéktáblázatal.
Sorozatok:
•	A sorozat, mint függvény. A sorozatok fogalma.
•	A mértani sorozat.
Kibővített anyag: 5 óra (vagy semmi)
•	A nemlineáris függvények néhány transzformációja, ezek értelmezése.
•	Az  függvény értelmezése, ábrázolása értéktáblázattal.
•	A számtani és a mértani sorozat n-edik eleme, az első n elem összege.

Geometria

Síkidomok, testek: 
(A korában tanult ismeretek ismétlése, rendszerezése, elmélyítése, bővítése.)
•	Térelemek; térelemek kölcsönös helyzete.
•	Síkidomok csoportosítása.
•	A háromszögek; csoportosításuk, oldalaik és szögeik szerint; a háromszög magassága, területe, kerülete.
A háromszög egyenlőtlenség.
•	Háromszögek szerkesztése.
•	Pitagorasz tétele, a tétel alkalmazása számításokban.
•	A négyszögek; halmazábrájuk, speciális négyszögek. (trapéz, húrtrapéz, paralelogramma, deltoid)
•	A háromszögek, a négyszögek, a sokszögek belső és külső szögeinek összegére vonatkozó összefüggések.
•	A tanult négyszögek kerülete, területe.
•	Négyszögek szerkesztése.
•	A testek csoportosítása.
•	A hasábok tulajdonságai, felszínük, térfogatuk.
•	A gúla, a kúp, a gömb tulajdonságai.
•	Mértékek, mértékegységek, mértékváltások. (Hosszúság, terület, térfogat, űrtartalom, tömeg.)
Transzformációk: 
•	(A korában tanult ismeretek ismétlése, rendszerezése, elmélyítése, bővítése.)
•	Az egybevágóság fogalma.
•	A tengelyes tükrözés és a középpontos tükrözés tulajdonságai.
•	A tengelyes tükrözés és a középpontos tükrözés tulajdonságainak felhasználása szerkesztések-ben, számításokban, bizonyításokban.
•	Az eltolás fogalma, a vektor, mint irányított szakasz.
•	Két vektor összege, különbsége.
•	Adott pont, szakasz, háromszög adott vektorral való eltoltjának megszerkesztése.
•	A forgatás fogalma. Az irányított szög, mint vektor.
•	A hasonlóság fogalma.
•	A középpontos kicsinyítés és nagyítás fogalma, tulajdonságai.
•	Szerkesztések a transzformációk tulajdonságainak felhasználásával.
Kibővített anyag: 12 óra (vagy 6 óra)
A plusz órák 40-50 %-át az alapvető ismeretek begyakoroltatására célszerű fordítani. 
Nevezetesen: mértékváltás, kerület-, terület-, felszín-, térfogatszámítás, alapszerkesztések, transzformációk tulajdonságai.
A többi órában:
•	Az eltolás, a forgatás és a középpontos kicsinyítés, nagyítás felhasználása szerkesztésekben, számításokban, bizonyításokban.
•	Thalesz tétele.
•	Hasonló síkidomok kerületének, területének aránya.
•	Hasonló testek térfogatának aránya.
•	A háromszögek nevezetes vonalai, pontjai.
Valószínűség, statisztika
•	
•	Eseményrendszerek, kísérletek.
•	Gyakoriság, relatív gyakoriság, valószínűség.
•	Átlagok, közepek meghatározása adott adathalmazból (számtani közép, medián, módusz).
•	Adathalmazhoz grafikonok készítése, grafikonok elemzése.
(Ehhez a témakörhöz nem tervezünk kibővített anyagot.)

A.) A továbbhaladás feltételei

Számtan, algebra:
•	Ismerjék a racionális szám fogalmát. Tudják, hogy két egész szám hányadosaként felírható számokról van szó.
•	Tudják a racionális számok halmazán a négy alapműveletet elvégezni.
•	Ismerjék a műveletek helyes sorrendjét, tudatosan használják a zárójeleket.
•	Ismerjék a hatvány fogalmát, tudják a hatványozásra vonatkozó azonosságokat konkrét esetekben alkalmazni.
•	Tudják kiszámítani két szám arányát.
•	Tudjanak egyenes és fordított arányossági, illetve százalékszámítási feladatokat (szövegest is) következtetéssel megoldani.
•	Készség szintjén tudják a tanult mértékegységeket, s tudják azokat átváltani, a tanult ismereteket szöveges feladatokban alkalmazni.
•	Tudják egyszerű algebrai kifejezések helyettesítési értékét kiszámítani.
•	Tudjanak egyszerű algebrai kifejezéseket összevonni.
•	Tudjanak egyismeretlenes lineáris egyenletet megoldani próbálgatással, vagy mérlegelvvel.
•	Tudjanak egyszerű szöveges feladatot megoldani következtetéssel vagy egyenlettel.
Összefüggések, függvények, sorozatok:
•	Tudják a lineáris függvényeket (ezen belül az egyenes arányosságot) koordináta-rendszerben ábrázolni (értéktáblázattal).
•	Tudjanak grafikonról értékpárokat leolvasni, grafikont elemezni.
•	Tudják néhány elemével adott számtani és mértani sorozat elemeinek felsorolását folytatni.
Geometria:
•	Tudják a háromszögeket, a négyszögeket csoportosítani tulajdonságaik szerint.
•	Tudják a trapéz, a paralelogramma, a rombusz, a deltoid, a téglalap, a négyzet tulajdonságait felsorolni.
•	Tudjanak háromszöget, paralelogrammát, rombuszt, téglalapot, négyzetet szerkeszteni. (Alapszerkesztések)
•	Tudják a tanult háromszögek, négyszögek kerületét, területét meghatározni.
•	Tudják a háromszög és négyszög alapú egyenes hasábok felszínét és térfogatát kiszámítani.
•	Ismerjék az egybevágóság fogalmát.
•	Tudják a tengelyes és a középpontos tükrözés tulajdonságait felsorolni.
•	Ismerjék az eltolás fogalmát. Tudjanak pontot, szakaszt eltolni. 
•	Legyenek tisztában a vektor fogalmával.
•	Ismerjék fel ábrák kicsinyített és nagyított képeit.
•	Ismerjék Pitagorasz tételét. Tudják derékszögű háromszögek ismeretlen oldalait kiszámítani a másik kettő ismeretében.
Valószínűség, statisztika:
•	Tudjanak valószínűségi kísérleteket végrehajtani.
•	Tudják a relatív gyakoriság fogalmát, tudják események relatív gyakoriságát meghatározni.
•	Tudják a leggyakoribb és a középső elemet meghatározni adott adathalmazból.
•	Tudjanak adathalmazhoz grafikont készíteni, grafikont elemezni.
B.) Átlagos vagy annál magasabb szintű követelmények
Az A)-ban írtakon túl:

Számtan, algebra:
•	Ismerjék a 0 és a negatív egész kitevőjű hatványok fogalmát.
•	Tudják törtek és tizedestörtek pozitív egész kitevőjű hatványait meghatározni.
•	Tudjanak normálalakban adott számokkal műveleteket végezni.
•	Tudják a 0 és az 1 közé eső szám normálalakját felírni.
•	Tudjanak összeget szorzattá alakítani kiemeléssel.
•	Tudjanak többtagot többtaggal szorozni.
•	Tudják az  az , az -re vonatkozó összefüggéseket.
•	Tudják számok négyzetét, illetve négyzetgyökét meghatározni táblázattal és zsebszámológéppel.
•	Ismerjék az algebrai egészek és az algebrai törtek fogalmát.
•	Tudják algebrai törtek értelmezési tartományát meghatározni.
•	Tudjanak összetett szöveges feladatokat megoldani következtetéssel vagy egyenlettel.
Összefüggések, függvények, sorozatok:
•	Tudjanak lineáris egyenleteket, egyenlőtlenségeket grafikusan megoldani.
•	Ismerjék az ,  ,   függvények tulajdonságait, tudják ezeket ábrázolni koordináta-rendszerben.
(Értéktábázattal)
•	Tudják az  és az  néhány egyszerűbb transzformációját végrehajtani.
•	Ismerjék az  függvény fogalmát, tudják ábrázolni értéktáblázattal.
•	Tudják meghatározni az adott szabályú számtani és mértani sorozat elemeit, adott elemekhez tudjanak szabályt találni.
Geometria:
•	Ismerjék a sokszögek belső és külső szögeinek összegére vonatkozó összefüggést.
•	Ismerjék a gúla, a kúp és a gömb tulajdonságait.
•	Ismerjék és tudják alkalmazni az egybevágósági transzformációk tulajdonságait (alakzattartás, szögtartás, körüljárási irány).
•	Tudják a tanult transzformációk tulajdonságait szerkesztésekben, számításos és bizonyításos feladatokban alkalmazni.
•	Tudják két vektor összegét, különbségét megrajzolni.
•	Tudjanak háromszöget, négyszöget, kört tengelyesen és középpontosan tükrözni, adott vektorral eltolni.
•	Ismerjék a forgatás fogalmát, tulajdonságait.
•	Tudjanak középpontos kicsinyítést, nagyítást végrehajtani, szerkesztésben, számításban felhasználni.
•	Ismerjék Thalesz tételét.
•	Tudják hasonló síkidomok kerületének, területének, illetve hasonló testek térfogatának arányait.
•	Ismerjék – az ábrába tudják berajzolni – a háromszögek nevezetes pontjait, vonalait, tudják a rájuk vonatkozó összefüggéseket.
Valószínűségszámítás, statisztika:
•	Ismerjék a valószínűség fogalmát és kapcsolatát a relatív gyakorisággal.
•	Tudjanak konkrét eseményrendszerben
Valószínűségeket meghatározni.

A magasabb évfolyamba lépés feltételei
Mivel a magasabb évfolyamba lépés itt iskolaváltást is jelent fontos, hogy olyan alapismeretekkel rendelkezzenek a tanulók, amire a középiskolában építeni lehet.
Ezért a magasabb évfolyamba lépés feltételei megegyeznek az A)-ban írt feltételekkel annyi megszorítással, hogy az alapműveleteket  a racionális számok halmazán, és a mértékegységeket készség szintjén kell tudniuk a tanulóknak, továbbá tudniuk kell az alapszerkesztéseket, valamint a transzformációknál tanultakat alkalmazni a szerkesztésekben, számításokban, bizonyításokban. A lineáris egyenletek megoldását (mérlegelvvel, grafikusan), a tanult síkidomok, testek kerületének, területének, felszínének, térfogatának meghatározását is készség szintjén várjuk el a továbbtanulóktól.
Értékelés
	Folyamatosan szóban és írásban. Legalább 6 témazáró megíratása szükséges. (Lásd a Hajdu Sándor szerkesztette  tankönyvcsalád mérőlapjait.)
Tanulói és a tanítást-tanulást segítő taneszközök
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – dr. Sümegi Lászlóné – dr. Szalontai Tibor: Matematika 8. Tankönyv (Alapszínt, emelt szint.)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – dr. Sümegi Lászlóné – Zankó Istvánné:
Matematika 8. feladatainak megoldása. (Tanulói segédlet)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – dr. Sümegi Lászlóné:
Matematika 7-8. Gyakorló. (Rendszerezett tanulói feladatgyűjtemény)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Dr. Andrási Tiborné – dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor – Novák Lászlóné – dr. Sümegi Lászlóné – dr. Szalontai Tibor: Matematika 7-8. Feladatgyűjtemény, Tehetséggondozói tanulói, tanári segédlet.
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek
Dr. Czeglédy István – dr. Czeglédy Istvánné – dr. Hajdu Sándor: 
Témazáró felmérő feladatsorok. Matematika 8. osztály (A, B, C, D, ,E, ,F) , (Tanulói, tanári példány)
Műszaki Könyvkiadó, Budapest, Calibra Könyvek

INFORMATIKA 3-8. évfolyam
A tanterv a NAT Informatika  1-8. évfolyamok követelményeit fedi le. 

Az Informatika és a Könyvtárhasználat heti óraszámainak felosztása, összesítése 37 tanítási héttel:

Évfolyam
Tantárgy / téma	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	Összesen	
Informatika	0	0	0,5	1,255	1	1	1	1,5		
Óra/évfolyam	0	0	18	46	37	37	37	55	230	
Könyvtárhasz-nálat (ó/év)										
Könyvtári informatika*	0	0	2	4	4	4	4	5	23	
Magyar nyelv és irodalom	4	4	4	4	5	5	5+4	5+4	44	
Összesen:	4	4	6	8	9	9	9+4	10+4	67	

Alapelvek, célok (NAT 3)
Mindennapi életünkben megnőtt az információ társadalmi szerepe, és felértékelődött az információszerzés képessége. Az egyén érdeke, hogy időben hozzájusson a munkájához, az életvitelének alakításához szükséges információkhoz, képes legyen azokat céljának megfelelően feldolgozni és alkalmazni. Ehhez el kell sajátítania a megfelelő információszerzési, -feldolgozási, adattárolási, -szervezési és -átadási technikákat, valamint az információkezelés jogi és etikai szabályait.
E gyorsan változó, fejlődő területen nagyfokú az ismeretek elavulása, ezért különösen fontos, hogy a tanuló figyelmet fordítson informatikai ismereteinek folyamatos megújítására. Mind nagyobb szerepet kap az intelligens és interaktív hálózati technológia. Nemcsak a különböző intelligens szolgáltatások száma nő folyamatosan, hanem ezzel egyidejűleg a rendszerek egyre szélesebb körben teszik lehetővé a felhasználói beavatkozást. Növekszik a vizuális kommunikáció hatása; a multimédia közvetítésével a szavak és a szövegszerkesztés mellett a látványszerkesztés is rendelkezésünkre áll üzeneteink kifejezésére.
Az informatika mindennapi életünk szerves részévé vált. A földrajzi elhelyezkedésből és az anyagi lehetőségek különbözőségéből adódó esélyegyenlőtlenségek jelentősen csökkenthetők az informatikai eszközök használatával. Az információ nyilvánossá és mindenki számára hozzáférhetővé válásával nagyobb esély van a demokrácia erősítésére.
Megváltozik a pedagógus szerepe, az ismeretátadó és számon kérő pedagógusból az ismeretek közötti eligazodást segítő, tanácsadó, a megtalált információt értékelni, abban kételkedni tudó tanulók nevelőjévé válik. A tanulókat fel kell készítenie a problémamegoldó gondolkodásra mint a feladatmegoldás magasabb szintjére.
Változik az iskola mint szervezet szerepe is. Az önálló ismeretszerzés elérése érdekében a könyvtárhoz hasonlóan a számítógépteremben is lehetővé kell tenni az eszközökhöz való hozzáférést a tanórákon és azokon kívül is. A többi műveltségterület, tantárgy számára is biztosítani kell a géphasználatot. Meg kell jelennie a hagyományos tanórákon túlmutató informatikával támogatott projektmunkáknak is.
A korszerű iskolarendszerben az iskolai könyvtár információs-tanulási forrásközponttá, nyitott szellemi műhellyé válik. Gyűjteménye széleskörűen tartalmazza azokat az információkat és információhordozókat, amelyeket az intézmény hasznosít, befogadva és felhasználva a különféle rögzítési, tárolási, átviteli és kereső technikákat. Saját és a hálózaton elérhető információs és dokumentációs bázisával stratégiai fontosságú szerepet tölt be a tartalomszolgáltatásban, a kibővülő ismeretszerzési lehetőségek megismertetésében, és biztosítja széles körű alkalmazásukat a tanulásban és a mindennapi tájékozódásban. A könyvtár használata minden ismeretterületen nélkülözhetetlen, hiszen informatikai szolgáltatásai az iskolai tevékenység teljességére irányulnak. Használatának technikáját, módszereit – az önálló ismeretszerzés érdekében – a tanulónak el kell sajátítania. Ez a kompetencia magába foglalja az informatika egyéb területein szerzett tudás integrált alkalmazását is.
A fejlesztési feladatok szerkezete (NAT 3)
1. Az informatikai eszközök használata
2. Informatika-alkalmazói ismeretek
2.1	A gyakorlati életben használt legfontosabb írásos formátumok gépi megvalósítása, igény a mondanivaló lényegét tükröző esztétikus külalak kialakítására
2.2	Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, adatbázisban keresés
3. Infotechnológia (problémamegoldás informatikai eszközökkel és módszerekkel)
3.1	Az adott probléma megoldásához szükséges módszerek és eszközök kiválasztása
3.2	Algoritmizálás, adatmodellezés (a hétköznapi életben és az iskolában előforduló tevékenységek algoritmizálható részleteinek felismerése és különféle formákban történő megfogalmazása)
3.3	 Egyszerűbb folyamatok modellezése, a paraméterek módosítása
4. Infokommunikáció
4.1 Tapasztalatok szerzése a hagyományos és az új technológiákon alapuló kommunikációs formákban
5. Médiainformatika
6. Az információs társadalom
7. Könyvtári informatika
Az Informatika tananyagának beosztása
Évfolyam
Téma
altéma	 3.	 4.	 5.	 6.	 7.	 8.	Összesen	
Az informatikai eszközök használata	4	3	5	2	3	4	21	
Informatika alkalmazói ismeretek
Dokumentumok gépi megvalósítása (szöveg, kép, zene, animáció, film)	7	9	15	5	8	12	56	
Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, keresés adatbázisban	0	4	0	10	0	15	29	
Infotechnológia
Problémamegoldáshoz szükséges módszerek és eszközök kiválasztása	5	12	5	5	5	3	35	
Algoritmizálás, adatmodellezés	0	6	0	2	10	3	21	
Egyszerűbb folyamatok modellezése, a paraméterek módosítása	0	0	0	2	0	3	5	
Infokommunikáció
Tapasztalatok, információk szerzése a hagyományos és az új technológiákon	0	4	4	3	3	5	19	
Médiainformatika	0	4	2	2	2	3	13	
Információs társadalom	0	0	2	2	2	2	8	
Könyvtári informatika	2	4	4	4	4	5	23	
Összesen (az évfolyamokon)	18	46	37	37	37	55	230	

A Könyvtári informatika tananyagának beosztása témakörök, évfolyamok és a befogadó tantárgyak szerint
I= Informatika tantárgy, M= Magyar nyelv és irodalom

Évfolyam	3.	4.	5.	6.	7.	8.	Össz.	
Befogadó tantárgy
Téma	I.	I.	I	M	I	M	I	M	I	M		
Általános könyvtárhasználati ismeretek	2	-	2	-	-	1	2	-	-	-	7	
Dokumentumismeret	-	2	2	2	-	-	2	-	-	-	8	
A könyvtári tájékozódás segédeszközei	-	2	-	2	3	2	-	3	4	-	16	
A szellemi munka technikája	-	-	-	1	1	2	-	2+4	1	5+4	12+8	
Összesen (az évfolyamon)	2	4	9	9	9+4	10+4	51	

Megjegyzés: a táblázat nem tartalmazza az 1-4. évfolyam Magyar nyelv és irodalomba beépülő könyvtári informatika tananyagát, amelyet az alapfokú nevelés oktatás első szakaszára készült kerettanterv tartalmaz.

Könyvtárhasználat
Fejlesztési követelmények
A tanulás fontos színtere és eszköze az iskola könyvtára és informatikai bázisa. A hagyományos tantermi oktatást az iskola keretein belül is kiegészítik az egyéni tanulás lehetőségei, amelyhez sokféle információforrás gyors elérésére van szükség. A könyvtár használata minden ismeretterületen nélkülözhetetlen. A könyvtári ismeretszerzés technikáját, módszereit – mind a nyomtatott dokumentumok, mind az elektronikus dokumentumok használatával – az önálló ismeretszerzés érdekében a tanulóknak el kell sajátítaniuk. Ismerjék a könyvtárban való keresés módját, a keresést támogató eszközöket, a főbb dokumentumfajtákat, valamint azok tanulásban betöltött szerepét, információs értékét. Sajátítsák el az adatgyűjtés, témafeldolgozás, forrásfelhasználás technológiáját, az interneten való keresés stratégiáját és alakuljon ki bennük a rendszerezett tudás megszerzésének, átadásának képessége. Váljanak rendszeres könyvtárhasználóvá, tanulják meg az iskolai könyvtár, az Országos Dokumentum-ellátási Rendszer, az elektronikus könyvtárak és a teljes könyvtári rendszer szolgáltatásainak igénybevételét, a könyvtári adatbázisok használatát. Ennek érdekében ismerjék az országos szakkönyvtárakat is.

Ezeknek az óráknak a megtartására a legalkalmasabb személy az informatikus könyvtáros szakképzettséggel rendelkező iskolai könyvtáros. Számuk a jövőben várhatóan növekedni fog, mert ilyen irányú szakképzés folyik a képző intézményekben.
Az órák színhelye lehetőség szerint az iskolai könyvtár.
Egy-egy évfolyam óráit célszerű folyamatos egymásutániságban, ciklusszerűen lebonyolítani.
Az új ismeretek közlésére szolgáló órákon részt vehet a teljes tanulócsoport, de a munkáltató órák esetén célszerűbb csoportbontást alkalmazni.
A 67 órán túlmenően a Könyvtári informatika, mint tantárgyközi tantárgy beépül a többi tantárgy tananyagába is. Az egyes tantárgyak kerettantervei tartalmazzák azokat a könyvtárhasználaton alapuló tevékenységformákat, amelyek a tanulók önálló ismeretszerzési és feldolgozási képességeit vannak hivatva fejleszteni.
A könyvtárhasználatra épülő szakórákat a szaktanárok tartják, de a könyvtárostanár aktív közreműködésével.
A tanterv kidolgozója és segítséget, tájékoztatást ad:

Értékelés
Félévente legalább két írásbeli és két gyakorlati produktumot értékeljünk. Kapjon hangsúlyt az órai munka a teljesítmény megfigyelése.
A 3. évfolyamon írásbeli értékelést alkalmazzunk.

Ajánlatos, hogy a könyvtárostanár az általa tartott ciklusok végén érdemjeggyel is értékelje a tanulók teljesítményét. Ezek az érdemjegyek a Magyar nyelv és irodalom, illetve az Informatika érdemjegyei közé kerülhetnek bejegyzésre.
A tantárgy jellegéből adódóan a számonkérés ne a lexikális ismeretekre, hanem a könyv-és könyvtárhasználati jártasságokra, készségekre irányuljon!
Az értékelés céljából összeállított feladatok lehetőség szerint legyenek változatosak, érdekesek, segítsék elő a tanulók kreatív gondolkodását! Ezen követelményeknek csak kellőképpen felszerelt iskolai könyvtárral lehet eleget tenni.

A könyvtári informatika oktatására használható, az OM hivatalos tankönyvlistáján szereplő tankönyvek:
•	Gyermánné Huga Ibolya: Vár a könyvtár: Könyvtárhasználati ismeretek 3-4 osztály számára. –Celldömölk, Apáczai Kiadó. –AP-338
•	Homor Tivadar – Mészáros Antal: Az információ és az ember. 1. köt., Segédkönyv az ismeretszerzés elsajátításához 12-18 éves tanulók részére. 2. köt., Feladatgyűjtemény az ismeretszerzés gyakorlásához 12-18 éves tanulók részére. – Szeged, Mozaik Oktatási Stúdió, 1999. – MS-3125, MS31-26
•	Rácz Tiborné: Könyvtárhasználati tudnivalók általános iskolásoknak 5-8 osztály. –Debrecen, Pedellus Tankönyvk. –PD-103
•	Szabó Pap Edit: Könyvtári informatika I. –Budapest, Nemzeti Tankönyvk. –NT-73041
Megjegyzés
A Könyvtárhasználat oktatását szolgáló tankönyveket nem kell feltétlenül megvásárolniuk a tanulóknak. A tartós tankönyvek beszerzésére fordítható pénzösszegből (a központilag biztosított tankönyvtámogatási összeg 25 %-ból) vásárolhatunk a könyvtár számára 10-15 példányt helybeni használatra.

INFORMATIKA 3. évfolyam
ÓRATERV

Témakör	Óra	
Az informatikai eszközök használata	4	
Informatika alkalmazói ismeretek
Dokumentumok gépi megvalósítása (szöveg, kép, zene, animáció, film)	7	
Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, keresés adatbázisban 	0	
Infotechnológia
Problémamegoldáshoz szükséges módszerek és eszközök kiválasztása	5	
Algoritmizálás, adatmodellezés	0	
Egyszerűbb folyamatok modellezése, a paraméterek módosítása	0	
Infokommunikáció
Tapasztalatok, információk szerzése a hagyományos és az új technológiákon	0	
Médiainformatika	0	
Információs társadalom	0	
Könyvtári informatika	2	
Összesen (az évfolyamon)	18	
A továbbhaladás feltételei
•	A technika és a matematika tananyagának alapvető ismerete a 3. évfolyam végére elvárható szinten.
-	készségek: beszéd, mozgás, arányérzékelés
-	képességek: megfigyelő, felismerő, térbeli tájékozódó
-	pszichikus funkciók: vizuális és akusztikus érzékelés, szín-, forma- és nagyságemlékezet
-	gondolkodási műveletek: összehasonlítás, azonosítás
-	gondolkodási fajták: logikus és kauzális gondolkodás
  Témakör
Az informatikai eszközök használata
Óraszám:	4 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Ismerkedés az adott informatikai környezettel.	Az informatikai labor/terem használatának rendje. 
Baleset- és egészségvédelem. Eszközhasználat alapvető szabályai.
Adatvédelem, felhasználói név	Ülésrend. Eszköz rendezése, áthelyezése (átállítása). Ergonómiai szempontok érvényesítése. 	
A számítógéppel való interaktív kapcsolattartás ismert programokon keresztül.	A billentyűzet, az egér és a monitor szerepe a gép és az ember viszonyában. A számítógép felépítése. Lemezegységek. (floppy- és keménylemez-egység). 	A számítógép indítása, kikapcsolása. Az eszközök szerepének bemutatása, kipróbálása. Programindítás, futtatás és kilépés. A számítógép újraindítása. 	
 Témakör
Informatika alkalmazói ismeretek
Altéma 
Dokumentumok gépi megvalósítása (szöveg, kép, zene, animáció, film)
Óraszám:	7 óra
Fejlesztési Feladat	Téma, Tartalom
Fogalmak	TEVÉKENYSÉGEK	
Egyszerű rajzos dokumentumok készítése, “kép- és betűnyomdák”.	A szövegkészítés alapjai. A Wordpad megismerése. Szövegbevitel, alapvető helyes gépelési szabályok. Egyszerű formázási műveletek (betűtípus-méret, igazítások). Kész állomány mentése, megnyitása	Programindítás, szövegbevitel, mentés, megnyitás. Szöveg módosítása, javítása (karakterek törlése, átírása).
Wordpad, kis-nagybetű, sorvég, bekezdés vége, üreshely.	

 Témakör
Infotechnológia
Altéma 
Problémamegoldáshoz szükséges módszerek és eszközök kiválasztása
Óraszám:	5 óra
Fejlesztési Feladat	Téma, Tartalom
Fogalmak	TEVÉKENYSÉGEK	
Információ kifejezése beszéddel, írással, rajzzal, jelekkel.	Képi információk, hang információk, egyéb érzékszerveink által érzékelhető információk.
Több érzékszervünkre ható információk (multimédia)
Jelek, jelzések, piktogramok	Az információ és megjelenési formái, a beszéd, az írás, a grafika, a műalkotások, mint információhordozók megismertetése;
Ismerkedés az információ megjelenési formáival.
Az információ kifejezése különféle jelekkel, rajzzal, tárgyakkal, írásban és szóban.	
 Témakör
Könyvtári informatika
Óraszám:	2 óra
Fejlesztési Feladat	Téma, Tartalom
Fogalmak	TEVÉKENYSÉGEK	
Az iskolai könyvtár tér-, állomány szerkezetében és használati rendjében való eligazodás	A könyvtár állományegységei: könyvkiválasztó övezet, kézikönyvtár, folyóirattár, médiatár. Olvasóterem, olvasósarok, kölcsönzőpult, könyvtári szolgáltatások: kölcsönzés, helyben használat, zenehallgatás stb. A könyvtárhasználat alapvető szabályai.	Ismerkedés a könyvtár állományegységeivel.
Válogatás a szabadpolcos állományból, kölcsönzések.	
Megjegyzés
A témakörben szereplő ismeretek kiegészülnek a Magyar nyelv és irodalom óráin elsajátított könyvtárhasználati ismeretekkel.

Felzárkóztatásra javasolt, ha nem teljesíti a követelményeket
Téma	Ismeret, eszközismeret	Alkalmazás, eszközhasználat, gyakorlat	
Az informatikai eszközök használata	•	A számítógép ki- és bemeneti eszközeinek felsorolása, ismeri azok feladatát.
•	Ismerjék a helyes és balesetmentes munkavégzés szabályait.	•	A tanult informatikai eszközök jelkészletének alkalmazása. A billentyűzet és az egér alapszintű használata.
•	A számítógép rendeltetésszerű használata.	
Informatika alkalmazói ismeretek	•	Ismeri a helyes gépelés szabályait. 	•	Néhány soros szöveg bevitele, szöveg javítása (kijelölés, törlés, átírás).	
Infotechnológia	•	A felénk áramló információk közül az alapvetők felismerése	•	Legegyszerűbb információk jelekkel történő rögzítése.	
Könyvtári informatika	•	Sajátítsa el a könyvtárhasználat alapvető szabályait.	•	Igazodjon el a könyvtár állományrészeiben, tudjon különbséget tenni a szépirodalmi és az ismeretközlő könyvek között.	

INFORMATIKA 4. évfolyam
ÓRATERV

Témakör	Óra	
Az informatikai eszközök használata	3	
Informatika alkalmazói ismeretek
Dokumentumok gépi megvalósítása (szöveg, kép, zene, animáció, film)	9	
Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, keresés adatbázisban 	4	
Infotechnológia
Problémamegoldáshoz szükséges módszerek és eszközök kiválasztása	12	
Algoritmizálás, adatmodellezés	6	
Egyszerűbb folyamatok modellezése, a paraméterek módosítása	0	
Infokommunikáció
Tapasztalatok, információk szerzése a hagyományos és az új technológiákon	4	
Médiainformatika	4	
Információs társadalom	0	
Könyvtári informatika	4	
Összesen (az évfolyamon)	46	

A továbbhaladás feltételei
•	A számítógép alapszintű használata. Alapvető perifériák ismerete, használata. A megismert és már használt programok működtetése. 
•	Tudjon eligazodni az iskolai könyvtár szabadpolcos állományában.

Témakör
Az informatikai eszközök használata
Óraszám:	3 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
A számítógéppel való interaktív kapcsolattartás ismert programokon keresztül.	A billentyűzet, az egér és a monitor  szerepe a gép és az ember viszonyában.
Lemez-egységek elérése, megtekintése. Állomány megnyitás, mentés. Sajátgép; megható/állomány, lista-ablak.	A számítógép indítása, kikapcsolása. Az eszközök szerepének bemutatása, kipróbálása. Beállítás, tesztelés. Programindítás, futtatás és kilépés. 	
Számítógépes játékok, egyszerű fejlesztő szoftverek megismertetése.	A kiválasztott programok felépítése, használata. Használati utasítás értelmezése, betartása.
Menü, fokozat, pontszám, százalék.  stb.	Programfuttatás. Matematika és a magyar tantárgyi fejlesztő programok alkalmazása.	

Témakör
Informatika alkalmazói ismeretek
Altéma 
A gyakorlati életben használt legfontosabb írásos formátumok gépi megvalósítása
Óraszám:	9 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Egyszerű zenés alkalmazások, animációk elkészítése és használata.	Az ábraszerkesztő-program egyes alapszolgáltatásainak alkalmazása. A megfelelő rajzeszköz kiválasztása. Egyszerű rajzok, fázisok készítése. 
ComLogo, Gif Animator	A rajzoló program alapszintű szolgáltatásai. A rajzeszközök és a színek. Rajzok, ábrák készítése.
Hanganyagok és képsorok lejátszása számítógéppel.	
A feladat megoldásához szükséges, mások által összeépített alkalmazói környezet használata.	Szöveg, kép megtekintése. Hang, videó lejátszása
Dia, film, keret	Multimédiás program használata.
PowerPoint, 	
Altéma 
Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, adatbázisban keresés
Óraszám:	4 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Adatok csoportosítása, értelmezése.	Személyi adatok, iskolai adatok.
Adatok összekapcsolása, csoportba rendezés (sor, oszlop)	Egyszerű adattábla létrehozása Word-ben a csoport adataival	
Közhasznú információforrások megismerése.	Nyomtatott és elektronikus információforrások elérhetősége, használata.	Órarend (iskolai, osztály), Menetrendek (MÁV, busz, hajó. repülő), Rádió – TV - Mozi műsorok, Teletext, Internet elérhetőség	
Témakör
Infotechnológia
Altéma 
Az adott probléma megoldásához szükséges módszerek és eszközök kiválasztása
Óraszám:	12 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Információ kifejezése beszéddel, írással, rajzzal, jelekkel.	Az információ tárolása írással. Írott információk olvasása. Régi korok írásai, képírások.
Az iskolai élet jelei. Piktogramok, képírás. Játékok az iskolai élethez kapcsolódó jelekkel: új jelek kitalálása, kipróbálása. 
	Üzenet készítése a társaknak, a szülőknek írással – rajzzal – képpel.
Gyűjtőmunka: "beszélő képek", piktogramok kivágása újságokból, ezek felismerése, értelmezése. 
Márkanevek, emblémák keresése reklámanyagokban vagy ezek rajzolása.	
Informatikai eszközökkel történő problémamegoldás gyakorlása.	Egy rajzoló program használata; eszközök, módosítás, mentés	Kép, jel, piktogram, embléma, fénykép, digitális kép	
Egyszerű problémák megoldása részben tanári segítséggel, részben önállóan.	Szöveg, kép, animáció összekapcsolása.
Vágólap, hivatkozás, szövegdoboz, dia, vázlat	A Word HTML vagy a PowerPoint lehetőségei.
Rövid történet, “mesefilm” összeállítása.	
Altéma 
Algoritmizálás, adatmodellezés 
(a hétköznapi életben és az iskolában előforduló tevékenységek algoritmizálható részleteinek felismerése és különféle formákban történő megfogalmazása)
Óraszám:	6 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Egyszerűbb algoritmusok felismerése, megfogalmazása, végrehajtása.	Algoritmusok keresése a mindennapi életből. A bonyolultabb feladatok részekre bontása.
Az algoritmus lerajzolásának legfontosabb jelei.
Mindennapi feladatok algoritmusai: változatosabb, összetettebb feladatok. Az algoritmusok lépésekre bontása. Ismétlődések keresése.
	Algoritmusok, kipróbálása, robotjátékok.
Csoportos játék, megfigyelés. Az algoritmusok helyes sorrendjének megkeresése. Irány- és robotjátékok algoritmusainak megkeresése és lejegyzetelése egy egyszerű jelrendszerrel.
Közös játék, beszélgetés, ötletes feladatok gyűjtése. Az algoritmusok eljátszása, módosítása.	
Az algoritmusokban használt adatok értelmezése.	Irányok; előre-hátra
Fordulás; jobbra-balra
Lépésszám
Paraméteres utasítás	Adott teknőcmozgás-sor lebontása elemi lépésekre 
Ciklusok felhasználása a többször ismétlődő mozdulatok kiváltására	
Mindennapi adatok leírása (számok, szövegek, rajzok…)	Egyszerű program összetett teknőcmozgásra
Parancsadás, eljárás	Programtervezés adott rajz megrajzolására	
Egy egyszerű fejlesztő rendszer használata.	Ismerkedés a COM-LOGO programnyelvvel 
Utasítások adása a teknőcnek.; parancssorból, eljárásból.	Játékos rajzolás a teknőccel
Szabályos alakzatok rajzolása; négyzet, téglalap, sokszög, kör.	

Témakör
Infokommunikáció
Altéma 
Tapasztalatok szerzése a hagyományos és az új technológiákon alapuló kommunikációs formákban
Óraszám:	4 óra	Párhuzamos  Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, adatbázisban keresés 4.
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Információszerezés az Internetről, irányított keresés.	Közhasznú információk elérése, értelmezése, felhasználása	Az Internet Exploler használata; Web-cím, web - hely, web - lap, link	
Témakör
Médiainformatika
Óraszám:	4 óra	Párhuzamos  Az adott probléma megoldásához szükséges módszerek és eszközök kiválasztása 
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Az új, informatikai eszközöket alkalmazó média egyes lehetőségeinek megismertetése.	Tájékozódás az Internet-en.
Kereső eszközök, keresési módok.
Elektronikus könyvek, folyóiratok.	Internetes portálok elérése, használata.
Megadott témához szöveg, kép gyűjtése, letöltése.	
Témakör
Könyvtári informatika
Óraszám:	4 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Felfedező keresés az életkornak megfelelő információhordozókban.	Ismerkedés a különféle gyermeklexikonokkal (Móra lexikon, Szókincstár kislexikon)
Tájékozódás az általános lexikonokban (előszó, rövidítések, élőfej, hasáb, címszó, szócikk)
Az egynyelvű szótárak: helyesírási szótár, értelmező szótár, szinonima szótár stb.
A lexikon és a szótár egyező és eltérő vonásai.
A lexikon és a szótár fogalmai, mutatók, betűrend.	A különféle lexikonok szerkezetének megfigyelése, összehasonlítása.
Tájékozódás a lexikonok betűrendjében, címszavak keresése. 
A legfontosabb rövidítések, jelölések megfigyelése.
A könyv részeinek felismerése, gyakorlása. Könyvek keresése szabadpolcon szerző és cím szerint.
A szépirodalmi és ismeretközlő könyvek megkülönböztetése cím és tartalom alapján.
Szépirodalmi könyvek keresése műfaj szerint. Ismeretközlő könyvek csoportosítása szakjelzetük szerint.
Az olvasott könyvek adatainak felsorolása (író, cím, kiadó, a kiadás éve).	
A főbb dokumentumfajták megkülönböztetése, tartalmának és adatainak megállapítása.	A könyvtár legfontosabb dokumentuma: a könyv.
A könyv jellemző adatai: szerző, cím, kiadás, illusztrátor, tartalomjegyzék.
A gyermekújságok jellemzői: címlap, rovatok, szerkesztés.
Címlap, szerző, cím, kiadó, kiadás, illusztrátor, tartalomjegyzék, folyóirat, rovat.	A könyv részeinek megfigyelése. A jellemző adatok olvasgatása, felismerése.
Keresés a tartalomjegyzék segítségével.
A gyermekfolyóiratok állandó rovatainak megfigyelése.
A könyvek és az újságok összehasonlítása: hasonlóságok, különbségek.	

Magasabb évfolyamra lépés feltételei 4.5.
Téma	Ismeret, eszközismeret	Alkalmazás, eszközhasználat, gyakorlat	
Az informatikai eszközök használata	•	Ismerje az információ fogalmát, megjelenítési formáit.
•	A számítógép ki- és bemeneti eszközeinek felsorolása, ismeri azok feladatát.	•	A tanult informatikai eszközök jelkészletének alkalmazása. A számítógép, billentyűzet és az egér rendeltetésszerű használata.	
Informatika alkalmazói ismeretek	•	Az ábraszerkesztő-program egyes alapszolgáltatásainak alkalmazása.	•	Egyszerű rajzok, fázisok készítése.	
Infotechnológia	•	Piktogramok felismerése, értelmezése.	•	Üzenet készítése a társaknak, a szülőknek írással – rajzzal – képpel.	
Infokommunikáció	•	Közhasznú információk elérése.	•	Az Internet Exploler alapszintű használata.	
Médiainformatika	•	Kereső eszközök, keresési módok.	•	Megadott témához szöveg, kép gyűjtése, letöltése.	
Könyvtári informatika	•	Tudja használni a könyvek tartalomjegyzékét.	•	Ismerje a betűrendezés szabályait.	

INFORMATIKA 5. évfolyam
ÓRATERV

Témakör	Óra	
Az informatikai eszközök használata	5	
Informatika alkalmazói ismeretek
Dokumentumok gépi megvalósítása (szöveg, kép, zene, animáció, film)	15	
Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, keresés adatbázisban 	0	
Infotechnológia
Problémamegoldáshoz szükséges módszerek és eszközök kiválasztása	5	
Algoritmizálás, adatmodellezés	0	
Egyszerűbb folyamatok modellezése, a paraméterek módosítása	0	
Infokommunikáció
Tapasztalatok, információk szerzése a hagyományos és az új technológiákon	4	
Médiainformatika	2	
Információs társadalom	2	
Könyvtári informatika	4	
Összesen (az évfolyamon)	37	

Témakör
Az informatikai eszközök használata
Óraszám:	5 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Adott informatikai környezet tudatos használata.	Az operációs rendszer szolgáltatásai:
Win. ablak(-ok), menük, váltás meghajtó-, könyvtár- és fájllista ablakban. Az ablak felépítése, menükezelés.	Műveletek: a Win. Ablakkal, menükkel, meghajtó-, könyvtár- és fájllista ablakkal. 	
A számítógéppel való interaktív kapcsolattartás, a legszükségesebb perifériák megismerése.	Az operációs rendszer szolgáltatásai:
Legfontosabb beállítások, tulajdonságlapok, Win. vezérlő elemek.	Asztal beállítás. Képernyő szoftveres beállítása.	
A számítógép könyvtárstruktúrájának, mappaszerkezetének könyvtár- és állományműveleteinek megismertetése.	A számítógép használatával kapcsolatos ismeretek bővítése:
Állománytípusok megismerése (indítható , szöveges, grafikus, hang).
Állomány másolása, törlése.	A meghajtók kezelése, váltása valamilyen segédprogrammal (WinC)
Tájékozódás a könyvtárszerkezetben, segédprogrammal (Sajátgép, W.Intéző, WinComm.).	
A leggyakrabban használt eszközök működési elveinek bemutatása és használata.	A monitor, a billentyűzet és az egér működése. 	A billentyűzet, az egér legfontosabb paramétereinek beállítása. Képernyő hardveres beállítása.	

Témakör
Informatika-alkalmazói ismeretek
Altéma 
A gyakorlati életben használt legfontosabb írásos formátumok gépi megvalósítása
Óraszám:	15 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Rajzos-szöveges dokumentumok létrehozása, átalakítása, formázása. Kézi szövegfeldolgozás.	Szöveg begépelése, az esetleges hibák javítása: törlés, beszúrás, átírás. Új lap.
A helyesgépelés szabályai.
Alapfogalmak: karakter, szóköz, (sor), bekezdés, dokunemtum, cím.
Karakterformázás a feladatokhoz illeszkedően: betűtípus, -stílus, -méret,  használata.
Bekezdésformázás: igazítások, sor- és térközök.	Egyszerűbb dokumentumok készítése pl. névjegy, hírdetés, meghívó, levél, vers, feladatlap, tantárgyi kiselőadás.
Az elkészült munka mentése.
Kész dokumentum betöltése, módosítása.
A dokumentumok nyomtatása [tanári segítséggel].	
Multimédiás dokumentumok előállításához szükséges alapelemek (szöveg, rajz, zene, fénykép, animáció, film) szerkesztése.	Egy egyszerű rajzolóprogram alapszintű megismerése.
Rajzeszközök, rajzlap, beállítási lehetőségek.
Rajzi alapelemek. "Szabadkézi" vonal, szakasz, négyzet, kör rajzolása.
Színbeállítás, a háttér kifestése.
Rajzolás képpontonként.
Szöveg írása a rajzlapra.
Az esetleges hibák javítása, radírozás, új lap. Kép formátumok.	Egyszerű rajzok készítése pl. névjegy, logo(embléma), meghívó, plakát, vers- vagy meseillusztráció, feladatlap.
Az elkészült munka mentése. Kész rajz betöltése, módosítása.
A sikeres rajzok nyomtatása  [tanári segítséggel].	
A feladat megoldásához szükséges, mások által összeépített alkalmazói környezet használata.	Képek, rajzok elhelyezése a szöveges dokumentumban; 
•	beágyazás
•	képformázás	Az elkészült szöveges dokumentum és kép, rajz összeépítése,	

Témakör
Infotechnológia
Altéma 
Az adott probléma megoldásához szükséges módszerek és eszközök kiválasztása
Óraszám:	5 óra	Párhuzamos  A gyakorlati életben használt legfontosabb írásos formátumok gépi megvalósítása
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Az információ különféle formái jellemző felhasználási lehetőségeinek bemutatása.	Digitális anyag létrehozása;
•	nyomtatott szöveges dokumentumból;
•	képről, fényképről.	Szkennelés
Karakterfelismerő használata
	
Problémák informatikai jellegű megfogalmazása. Az algoritmus hétköznapi fogalmának megismertetése.
Egyszerű problémák önálló megoldása.	A dokumentum készítés lépései, algoritmusa. Mondatszerű leírása, tervezése.
Digitális anyag előállításának lépései.	Word
Recognita
Képszerkesztő (Ph.Editor, Ph.Finis, ACD See, stb.)	

Témakör
Infokommunikáció
Altéma 
Tapasztalatok szerzése a hagyományos és az új technológiákon alapuló kommunikációs formákban
Óraszám:	4 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Hatékony, céltudatos információszerzés az Internetről.	Barangolás az Interneten.
Keresés a Neten; 
•	kulcsszavas keresők
•	tematikus keresők	AltaVista, AltaVizsla, Heureka, Lycos,
www.infostart.hu
www.hudir.hu
www.yahoo.com stb.	
Csoportos kommunikációs eszközök segítségével információ küldése és fogadása. Az elektronikus levelezés alapjai.	Levelezés;
•	mi szükséges a levelezéshez?
•	levelek küldése, fogadása.
•	postafiók létrehozása.	Internet Explorer (web-es)
Outlook Express stb.	

Témakör
Médiainformatika
Óraszám:	2 óra	Párhuzamos  Tapasztalatok szerzése a hagyományos és az új technológiákon alapuló kommunikációs formákban
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Internetes portálok, szöveges és képi információforrások használata.	Az információhoz jutás esélyegyenlősége.
Milyen számítógépes technikák segítségével lehet az ismereteket másként, önállóan megtalálni, alkalmazni? 
Nyilvános adatbázisok pl. könyvtárak az Interneten	Információkeresési gyakorlatok megadott és választott témában

Tévutak, veszélyek a "böngészés", "szörfölés" során.	

Témakör
Információs társadalom
Óraszám:	2 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Szabadon felhasználható források megismertetése.	Szoftverkészítő, fejlesztő vállalatok elérhetősége, kínálata.	A szoftverek fontos jellemzői, lehetőségek.	
Személyi információk, személyes adatok fogalmának tisztázása.	Adatvédelem az információs rendszereken.		

Témakör
Könyvtári informatika
Óraszám:	4 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Hagyományos és új információs eszközökön alapuló könyvtári szolgáltatások megismerése. Az iskolai könyvtár, mint információs rendszer.	Az információs rendszer részei (személyek, hagyományos és nem hagyományos tájékoztató eszközök)
A szabadpolcos rendről korábban tanultak felfrissítése.
Állományrészek az iskolai könyvtárakban: szépirodalom betűrendben, ismeretközlő irodalom szakrendben, helyi sajátosságokként kiemelések (tankönyvek, tematikus kiemelések stb.).
Cutter-szám, szakrendi jelzet.	Megadott művek keresése és tematikus gyűjtőmunka a könyvtár szabadpolcos állományában.	
A médiumok megkülönböztetése közlésmód, információs érték szerint és irányított feldolgozása az azonosítási adatok feltüntetésével.	A könyv formai elemei, adatközlő helyei, belső tartalmi egységei (bevezetés, fejezetek, tartalomjegyzék stb.), a könyvek tartalom szerinti csoportosítása (szépirodalom és ismeretközlő irodalom). 
Könyvtest, gerinc, kötéstábla, borítófedél, fülszöveg, előcímlap, címlap, homlokoldal, verzó, kolofon, copyright, tábla, függelék, melléklet, exlibris, harántalak, lábjegyzet, széljegyzet, előszó, bevezető, ívjelzés, élőfej, hibajegyzék.	A könyvek tartalmának megállapítása, ismertetése tartalomjegyzék, bevezető fülszöveg alapján, ill. átlapozással. Önálló ismeretszerzés könyvtári munkával: könyvek keresése bármely tantárgyi témához egyénileg vagy társakkal együttműködve.
	
Megjegyzés 
A téma folytatása a Magyar irodalomba beépülő könyvtári informatikai órákon történik (2 órában).

Magasabb évfolyamra lépés feltételei 5.6.
Téma	Ismeret, eszközismeret	Alkalmazás, eszközhasználat, gyakorlat	
Az informatikai eszközök használata	•	Ismerje az információ fogalmát, megjelenítési formáit. 
•	A számítógép ki- és bemeneti eszközeinek felsorolása, ismeri azok feladatát.	•	A tanult informatikai eszközök jelkészletének alkalmazása. A billentyűzet és az egér szakszerű használata.
•	A számítógép balesetmentes és rendeltetésszerű használata.	
Informatika alkalmazói ismeretek	•	Szöveg begépelése, az esetleges hibák javítása: törlés, beszúrás, átírás	•	Egyszerűbb dokumentumok készítése	
Infotechnológia	•	A dokumentum készítés lépései, mondatszerű leírása	•	Képszerkesztő alapszintű használata	
Infokommunikáció	•	kulcsszavas keresés a Neten;
•	levelek küldése, fogadása	•	Internet Explorer alapszintű használata	
Médiainformatika	•	veszélyek a "böngészés", "szörfölés" során.	•	Információkeresés megadott témában	
Információs társadalom	•	Szoftverek elérhetősége	•	Adatbiztonság ellenőrzése az Intenet Explorer – ben.	
Könyvtári informatika	•	Ismerje az iskolai könyvtár használati szabályait, igazodjék el a könyvtárban.	•	Segítséggel tudjon tájékozódni az információhordozók tartalmában.	

INFORMATIKA 6. évfolyam

ÓRATERV
Témakör	Óra	
Az informatikai eszközök használata	2	
Informatika alkalmazói ismeretek
Dokumentumok gépi megvalósítása (szöveg, kép, zene, animáció, film)	5	
Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, keresés adatbázisban 	10	
Infotechnológia
Problémamegoldáshoz szükséges módszerek és eszközök kiválasztása	5	
Algoritmizálás, adatmodellezés	2	
Egyszerűbb folyamatok modellezése, a paraméterek módosítása	2	
Infokommunikáció
Tapasztalatok, információk szerzése a hagyományos és az új technológiákon	3	
Médiainformatika	2	
Információs társadalom	2	
Könyvtári informatika	4	
Összesen (az évfolyamon)	37	

A továbbhaladás feltételei
-	A számítógép alapszintű használata. Alapvető perifériák ismerete, használata. A megismert és már használt programok működtetése. Ismerje a parancsbevitel szintaktikai és szemantikai szabályait.
-	Tudja a képernyő felépítését.
-	Ismeri a LOGO – nyelv néhány elemi parancsát.
-	Ismerje a könyvtári tájékozódás legfontosabb direkt eszközeit, a korosztálynak készült lexikonokat, enciklopédiákat. 
-	Jártasság a korosztály számára készült szótárak használatában. Tudjon belőlük adatokat gyűjteni.
-	Legyen képes szerző és cím szerint dokumentumokat keresni a betűrendes leíró katalógusban, az indirekt tájékoztató eszközök legalapvetőbb típusában, illetve a tudjon keresni a helyi könyvtári adatbázisban 
-	Tudja, hogy milyen könyvtípusok tartoznak a kézikönyvtárhoz.
-	Tudjon információt keresni a segédkönyvekben (szótár, lexikon, enciklopédia, egyéb segédeszközök).

Témakör
Az informatikai eszközök használata
Óraszám:	2 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Adott informatikai környezet tudatos használata.	A Windows Intéző alapfunkcióinak ismerete. Grafikus felületekkel történő munkavégzés - ismerkedés a WINDOWS-zal. 	Az operációs rendszer használatának eddig megtanult lépéseinek gyakorlása, új funkciók megismerése.	
A számítógép könyvtárstruktúrájának, mappaszerkezetének könyvtár- és állományműveleteinek megismertetése.	Tájékozódás és mozgás a könyvtárszerkezetben. Indító file-ok megkeresése, programok betöltése.

A WINDOWS rendszerének megismerése. 	Könyvtárak készítése, file-ok mozgatása, másolása, átnevezése, rendezése különböző szempontok szerint.
File-ok keresése valamely jellemzőjük alapján. Programok önálló futtatása, példák adatok mozgatására egyes alkalmazások között, bemutatás szintjén..	
A leggyakrabban használt eszközök működési elveinek bemutatása és használata.	A számítógép felépítése. Az egyes egységek, modulok üzemi feszültségszintje. 
Ismertessük a moduláris felépítést.	Lásson szétszedett számítógépet. Mutassuk meg az egyes részegységeket funkciójuk rövid leírásával. Tanulja meg, hogy bekapcsolt gépbe nem nyúlhat!	

Témakör
Informatika-alkalmazói ismeretek
Altéma 
A gyakorlati életben használt legfontosabb írásos formátumok gépi megvalósítása
Óraszám:	5 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Multimédiás dokumentumok előállításához szükséges alapelemek (szöveg, rajz, zene, fénykép, animáció, film) szerkesztése.	Multimédiás dokumentum létrehozása.
Kép digitalizálása. Képszerkesztő program szolgáltatásai: fény, megvilágítás, kontraszt, szűrés, tónus, forgatás, átméretezés stb.	Összeállítás Word szövegszerkesztőben. Mentés. doc. és HTML formátumban is.
Szkennelés fotopapírról, filmről, kiadványról.	
Altéma 
Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, adatbázisban keresés
Óraszám:	10 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Adatok csoportosítása, értelmezése, táblázatba rendezése.	Adathalmazból következtetések megfogalmazása; kész táblázatból és diagramból az adatok között meglévő összefüggések kiolvasása.
A táblázatkezelés alapfogalmainak (cella, sor, oszlop, hivatkozás, képlet) megismerése egyszerű példákon.	Az adatok táblázatos formában történő megjelenítése, előnyeinek bemutatása. Adatok táblázatos formába rendezése.
Táblázathoz diagram készítése. Különböző tantárgyakhoz kapcsolódó (matematika, fizika, kémia, földrajz, gazdasági ismeretek) táblázatok megismerése, egyszerű tantárgyi feladatok megoldása táblázatkezelővel.	
Közhasznú információforrások használata (menetrend, moziműsor, időjárás).		Digitális Tudásbázis-rendszer használata, keresés az adatbázisban.	
Témakör
Infotechnológia
Altéma 
Az adott probléma megoldásához szükséges módszerek és eszközök kiválasztása
Óraszám:	5 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Problémák informatikai jellegű megfogalmazása. Az algoritmus hétköznapi fogalmának megismertetése.	Algoritmus felépítésének módja:
- elemi lépések rögzített sorának végrehajtása (szekvencia),
- elemi lépések közül egy kiválasztott lépés végrehajtása (elágazás),
- egy elemi lépés ismételt végrehajtása (ismétlés).
Algoritmus fogalmának közelítése:
   - elemi lépések sorozata,
   - rögzített sorrend,
   - megvalósítható legyen,
   - [általános érvényű].	Egyszerűbb algoritmusok lejegyzése szöveges formában, folyamatábrával, struktogrammal vagy más módon.
Algoritmusok eljátszása.
Algoritmusok tervezése, kipróbálása.
Logo-t előkészítő feladatok. Automata játékok.
	
Egyszerű problémák önálló megoldása.	Megadott egyszerű alakzatok megrajzolása.
Rajzok egyéni terv alapján.
Záródó alakzatok rajzolása. Színezés.
Sorminták, körbeforgatott minták.
Érdekes alakzatok rajzolása. Eljárások írása és hívása.
Eljárások paraméterezése egyszerűbb esetekben.	Az ismétlés (számláló ciklus) megvalósítása a Logo-ban.
Szabályos alakzatok rajzolása: háromszög, négyszög, hatszög, csillag, kör.
Egymásba ágyazott ismétlések
A moduláris programozás kezdete.	

Altéma 
Algoritmizálás, adatmodellezés 
(a hétköznapi életben és az iskolában előforduló tevékenységek algoritmizálható részleteinek felismerése és különféle formákban történő megfogalmazása)
Óraszám:	2 óra 	Párhuzamos  Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, adatbázisban keresés 6.
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
A problémamegoldás során az ismert adatokból az eredmények meghatározása.
Táblázatok, diagramok megismerése, adatok rendezése. 
Feladatok megoldása egyszerű fejlesztő rendszerrel.	“Egy felmérés kiértékelése”

A táblázatkezelés alapjai
Sor, oszlop, cella, tartomány,	Táblázatok számítógéppel történő létrehozása, módosítása (adatbevitel, mozgatás, másolás, törlés). Az elkészült munka tárolása.
MsExcel	

Altéma 
Egyszerűbb folyamatok modellezése, a paraméterek módosítása
Óraszám:	2 óra	Párhuzamos  Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, adatbázisban keresés 6.
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
A szabályozó eszközök hatásának megfigyelése oktatóprogramokban.	Az adattábla és diagram kapcsolata. Adatváltoztatás hatásának megfigyelése. Táblázatok összetartozó adatainak, egyszerű összefüggéseinek felismerése	Összeget-, átlagot számító függvény alkalmazása.	

Témakör
Infokommunikáció
Altéma 
Tapasztalatok szerzése a hagyományos és az új technológiákon alapuló kommunikációs formákban
Óraszám:	3 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Hatékony, céltudatos információszerzés az Internetről.	Adattáblák az Interneten	Adattáblák alkalmazásának megfigyelése	
Csoportos kommunikációs eszközök segítségével információ küldése és fogadása. Az elektronikus levelezés alapjai.	Csatolt állomány küldése, fogadása.	A levelezőprogram egyéb lehetőségei.	

Témakör
Médiainformatika
Óraszám:	2 óra	Párhuzamos  A gyakorlati életben használt legfontosabb írásos formátumok gépi megvalósítása 6.
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Internetes portálok, szöveges és képi információforrások használata.	Anyaggyűjtés adott téma feldolgozáshoz (szöveg, kép).		

Témakör
Információs társadalom
Óraszám:	2 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Szabadon felhasználható források megismertetése.	Szerverek, Béta-verziók
Szoftver beszerzés;
Kód, kulcs, regisztráció, frissítés	Szabadon felhasználható szoftverek;
folyóiratok lemezmellékletei, Internet-oldalak	
Az informatika múltjára vonatkozó történetek megismertetése.	A számítástechnika története. 
Számítógép generációk	Mikro-számítógép bemutatása (C-16/64)	
Annak tisztázása, hogy az informatikai eszközök alkalmazásának melyek a fontosabb etikai kérdései.	A szoftverhasználat jogi kérdései.
Alkalmazás lehetőségei.	Verziók.
Licenszek
Update, upgrade	

Témakör
Könyvtári informatika
Óraszám:	4 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Tanulmányi feladathoz keresőkérdések megfogalmazása.	Referensz kérdések megfogalmazása a tájékozódás direkt eszközeinek használatával.	Egyszerűbb témák önálló feldolgozása: problémafelvetés, forrásválasztás és –feldolgozás	
Egyszerűbb irányított forrás-, és információkeresés direkt eszközökben és a helyi adatbázisban.	A lexikonokról, enciklopédiákról, szótárakról az 5. évfolyamon (a Magyar nyelv és irodalom órakeretében) tanultak felfrissítése.
A könyvtári tájékozódás egyéb segédeszközei: a kézikönyv, egyéb eszközök (adattárak, statisztikák, kronológiák).
Kézikönyv, adattárak, statisztikák, kronológiák.	A kézikönyvtár összetételének és tájékozódásban betöltött szerepének megismerése. 
A kézikönyvtár jellemző könyvtípusainak használata szaktárgyi feladatok megoldásában.
	
Megjegyzés
A téma a Magyar irodalomba beépülő könyvtári informatikai órákon is szerepel (2 órában).

Magasabb évfolyamra lépés feltételei 6.7.
Téma	Ismeret, eszközismeret	Alkalmazás, eszközhasználat, gyakorlat	
Az informatikai eszközök használata	•	A Windows Intéző alapfunkcióinak ismerete.
•	A számítógép ki- és bemeneti eszközeinek felsorolása, ismeri azok feladatát.	•	A tanult informatikai eszközök jelkészletének alkalmazása. A billentyűzet és az egér szakszerű használata.
•	A számítógép balesetmentes és rendeltetésszerű használata.	
Informatika alkalmazói ismeretek	•	Képszerkesztő program szolgáltatásai	•	Kép szövegbe illesztése	
Infotechnológia	•	Az algoritmus leírásának módjai
•	Sor, oszlop, cella, tartomány,	•	Egyszerűbb algoritmusok lejegyzése szöveges formában
•	Táblázatok számítógéppel történő létrehozása,	
Infokommunikáció	•	E-mail küldése, fogadása	•	A levelezőprogram alapszintű használata	
Médiainformatika	•	Anyaggyűjtés az Internetről (szöveg)	•	Szöveg másolása	
Információs társadalom	•	A számítástechnika története.
•	Számítógép generációk	•	Szabadon felhasználható szoftverek;	
Könyvtári informatika		•	Egyszerű feladat megoldása megadott forrással.	

INFORMATIKA 7. évfolyam

ÓRATERV
Témakör	Óra	
Az informatikai eszközök használata	3	
Informatika alkalmazói ismeretek
Dokumentumok gépi megvalósítása (szöveg, kép, zene, animáció, film)	8	
Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, keresés adatbázisban 	0	
Infotechnológia
Problémamegoldáshoz szükséges módszerek és eszközök kiválasztása	5	
Algoritmizálás, adatmodellezés	10	
Egyszerűbb folyamatok modellezése, a paraméterek módosítása	0	
Infokommunikáció
Tapasztalatok, információk szerzése a hagyományos és az új technológiákon	3	
Médiainformatika	2	
Információs társadalom	2	
Könyvtári informatika	4	
Összesen (az évfolyamon)	37	

A továbbhaladás feltételei
-	A számítógép alapszintű használata. Alapvető perifériák ismerete, használata. A megismert és már használt programok működtetése. Ismerje a parancsbevitel szintaktikai és szemantikai szabályait.
-	Tudja a képernyő felépítését.
-	Ismeri a LOGO-nyelv néhány elemi parancsát. Tudjon eligazodni az iskolai könyvtár szabadpolcos állományában.
-	Tudja, hogy az iskolai könyvtáron kívül használhatja a közművelődési könyvtárat is.
-	Tudja, hogy hazánk nemzeti könyvtára az Országos Széchényi Könyvtár.
-	Ismerje a különböző könyvtártípusok sajátosságait.
-	Legyen képes választani az iskolai és a lakóhelyi közművelődési könyvtár szolgáltatásai között.
Tanulási képesség
-	A tanuló legyen képes tárgyalt irodalmi művekhez, a mindennapi élet kérdéseinek megválaszolásához ismeretanyagot keresni a könyvtár nyomtatott és elektronikus információhordozóinak felhasználásával.
-	Legyen tisztában a tanuló a különböző dokumentumfajták információs tartalma és szerepe közötti különbségekkel és hasonlóságokkal!
-	Ismerje és tudja használni a nyomtatott dokumentumok tájékoztató apparátusát!

Témakör
Az informatikai eszközök használata
Óraszám:	3 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Tájékozódás, különböző informatikai környezetekben.	Az iskolai hálózat vázlatos felépítése, a szolgáltató és munkaállomások kapcsolata. Hálózatok csoportosítása összekötés és kiterjedés szerint. A hálózati szolgáltatások kialakulásának rövid története. A hálózat használatának alapszabályai.	Bejelentkezés, kijelentkezés.
Felhasználói név, jelszó, jogosultság.
Hálózatmegosztás, hozzáférés.	
A számítógép és perifériáinak kezelése felhasználói szinten.	Lemez formázása, használhatóságának ellenőrzése újraformázás nélkül.
	Floppy formázása, azon a kívánt könyvtárszerkezet kialakítása a formázás, létrehozás, törlés parancsok használatával.	
Az operációs rendszer és a fontos segédprogramok alapszolgáltatásainak bemutatása.	Könyvtárszerkezet kialakítása a háttértárolón.
Kiválasztott állományok másolása, mozgatása, átnevezése, törlése.	Windows Intéző
Egy ismert nevű állomány megkeresése adott háttértáron. Egymásután és szórtan elhelyezkedő állományok kijelölése, azok másolása, mozgatása, átnevezése, törlése.	
Az informatikai eszközök működési elveinek bemutatása és használata.	A nyomtató működése. Típusai, legfontosabb paraméterei.
Hangkeltés a számítógépen	Nyomtatás a hálózaton
Hangkártya vezérlő beállítása	

Témakör
Informatika-alkalmazói ismeretek
Altéma 
A gyakorlati életben használt legfontosabb írásos formátumok gépi megvalósítása
Óraszám:	8 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Szöveges – rajzos - táblázatos dokumentumok létrehozása, átalakítása, formázása.	Szöveges, táblázatos, grafikonos dokumentum létrehozása.
Kimutatás, beszámoló, jelentés, összegzés stb., esemény feldolgozás készítése.	Word, Excel dokumentumok, objektumok egyesítése Wordben.	

Témakör
Infotechnológia
Altéma 
Az adott probléma megoldásához szükséges módszerek és eszközök kiválasztása
Óraszám:	5 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Iskolához kapcsolódó problémák megoldása önálló, illetve irányított csoportmunkában (projekt).	Egy tananyag feldolgozása multimédiás dokumentumban (szöveg, rajz, zene, fénykép, animáció, hang) készítése.
	Egyesítés PowerPoint – ban.
Elektronikus faliújságok, kirakati bemutatók, készítése.	

Altéma 
Algoritmizálás, adatmodellezés
a hétköznapi életben és az iskolában előforduló tevékenységek algoritmizálható részleteinek felismerése és különféle formákban történő megfogalmazása
Óraszám:	10 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Adott feladat megoldásához algoritmuselemek, algoritmusok tervezése, megvalósítása és végrehajtása. Az algoritmikus absztrakció eszközei, a lépésenkénti finomítás elve.
A problémamegoldás során szükséges adatok és az eredmény kapcsolata.	Hétköznapi algoritmusok, térbeli tájékozódási képességet fejlesztő, egyszerű Logo – algoritmusok. Grafikával, szöveggel kapcsolatos programok készítése. Szekvenciális vezérlés, feltételes vezérlés, számlálós ciklusos programok értelmezése, futtatása. 	Tantárgyi gyűjtőmunka az életkornak megfelelő folyóiratokból, könyvekből, a gyűjtött adatok célszerű elrendezése, csoportosítása és felhasználása segítséggel.	
Témakör
Infokommunikáció
Altéma 
Tapasztalatok szerzése a hagyományos és az új technológiákon alapuló kommunikációs formákban
Óraszám:	3 óra	Párhuzamos  Az adott probléma megoldásához szükséges módszerek és eszközök kiválasztása 7.
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Hatékony, céltudatos információszerzés az Internetről, információ elhelyezése az Interneten. 	Szabad hang- és zenei anyagok az Interneten. Letöltési módok. 	Letöltés vezérlő használata	

Témakör
Médiainformatika
Óraszám:	2 óra	 Párhuzamos  A gyakorlati életben használt legfontosabb írásos formátumok gépi megvalósítása
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
A hagyományos médiumok (könyv, folyóirat, rádió, zene, film, tévé) informatikai eszközöket alkalmazó lehetőségei, azok alkalmazása a megismerési folyamatban.	Hang, zene digitalizálása
Hangszerkesztés; 
Zenei CD előállítása	Hangfelvétel külső eszközről;
Mikrofon, kazettás magnó, rádió, TV, lemezjátszó stb.

Témakör
Információs társadalom
Óraszám:	2 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Az informatikai biztonság kérdéseinek, illetve az információnak a hitelessége.	Adatátviteli rendszerek.
Távközlő hálózat.
Csomagkapcsolt hálózat.		
Az informatika emberi kapcsolatokra gyakorolt hatása példákkal: múlt és jelen.	Az információ-infrastruktúra jellemzői:
Biztonságos kommunikáció.
Felhasználóbarát.
Kompatibilitás stb.		

Témakör
Könyvtári informatika
Óraszám:	4 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Az iskolai könyvtár eszköztárának teljes körű és készségszintű használata. A könyvtártípusok, az elektronikus könyvtár lehetőségei és alkalmazása a tanulási folyamatban, a közhasznú tájékozódásban és a rekreációban.	Rövid könyvtártörténeti áttekintés az ókortól napjainkig. Az alapvető könyvtártípusok (nemzeti könyvtár, szak-, köz- és iskolai könyvtár) és azok sajátosságai; kiemelt hangsúlyt helyezve a híres hazai könyvtárakra, ezen belül a régiónkban található muzeális gyűjteményekre (Debrecen, Sárospatak). A könyvtár fogalma, összehasonlítása a dokumentumok megőrzésére szolgáló más intézményekkel (levéltár, múzeum, film-és hangarchívum).
1802 – a nemzeti könyvtár megalapítása (Széchényi Ferenc). 
A korszerű könyvtár igénybe vehető szolgáltatásai (Internet használat, könyvtárközi kölcsönzés, előjegyzés, másolatkészítés stb.).
Mely dokumentumok tartoznak a hungarika körébe?	Különböző típusú könyvtárak megismerése könyvtárlátogatással, illetve virtuális könyvtárlátogatás Internet vagy CD-ROM segítségével.	
A tanulmányi problémának megfelelő médium kiválasztása és feldolgozása a forrásfelhasználás algoritmusának és etikai szabályainak alkalmazásával.	A könyv tájékoztató apparátusa.
A folyóiratok tájékoztató apparátusa.
Az elektronikus információhordozók használatával kapcsolatos tudnivalók. A forrásjelölés szabályai. Tárgymutató, névmutató, jegyzetek, irodalomjegyzék, tartalomjegyzék, évfolyam összevont tartalomjegyzéke.	A könyvtár nyomtatott dokumentumainak és elektronikus információhordozóinak felhasználásával egyszerűbb témák csoportos feldolgozása.	

Magasabb évfolyamra lépés feltételei 7.8.
Téma	Ismeret, eszközismeret	Alkalmazás, eszközhasználat, gyakorlat	
Az informatikai eszközök használata	•	A hálózat használatának alapszabályai.
•	Könyvtárszerkezet kialakítása a háttértárolón.	•	Bejelentkezés, kijelentkezés.
•	Lemez formázása, használhatóságának ellenőrzése újraformázás nélkül.	
Informatika alkalmazói ismeretek	•	Objektum beszúrása	•	Szöveges, táblázatos, grafikonos dokumentum létrehozása.	
Infotechnológia	•	Szekvenciális vezérlés, programok értelmezése, futtatása.	•	A gyűjtött adatok célszerű elrendezése, csoportosítása	
Infokommunikáció	•	Szabad hang- és zenei anyagok az Interneten.	•	Letöltés adott helyről	
Médiainformatika	•	Hangszerkesztés elemi műveletei	•	Hangfelvétel külső eszközről;	
Információs társadalom	•	Távközlő hálózatok	•		
Könyvtári informatika	•	Ismerje meg és tudja használni a legfontosabb segédkönyveket. Ismerje a lakóhelyi (vagy a legközelebbi) közkönyvtárat.	•	Tudjon feladataihoz (segítséggel) dokumentumokat választani, és legyen képes használatukra.	

INFORMATIKA 8. évfolyam

ÓRATERV
Témakör	Óra	
Az informatikai eszközök használata	4	
Informatika alkalmazói ismeretek
Dokumentumok gépi megvalósítása (szöveg, kép, zene, animáció, film)	12	
Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, keresés adatbázisban 	15	
Infotechnológia
Problémamegoldáshoz szükséges módszerek és eszközök kiválasztása	3	
Algoritmizálás, adatmodellezés	3	
Egyszerűbb folyamatok modellezése, a paraméterek módosítása	3	
Infokommunikáció
Tapasztalatok, információk szerzése a hagyományos és az új technológiákon	5	
Médiainformatika	3	
Információs társadalom	2	
Könyvtári informatika	5	
Összesen (az évfolyamon)	55	

A továbbhaladás feltételei
-	A számítógép alapszintű használata. Alapvető perifériák ismerete, használata. A megismert és már használt programok működtetése. Ismerje a parancsbevitel szintaktikai és szemantikai szabályait.
-	Tudja a képernyő felépítését.
-	Ismeri a LOGO – nyelv néhány elemi parancsát.
-	Tudja, hogy milyen könyvtípusok tartoznak a kézikönyvtárhoz.
-	Tudjon információt keresni a segédkönyvekben (szótár, lexikon, enciklopédia, egyéb segédeszközök).
-	Tudja, hogy a tárgyszó, illetve szakjelzet a könyv tartalmát fejezi ki.
-	Tudjon a szakjelzet alapján a szabadpolcon ismeretterjesztő műveket keresni.
-	Legyen képes – segítséggel – egyszerű keresési feladatokat megoldani a tárgyi katalógus felhasználásával.
-	Jártasság az önálló könyvtári munkában, a tárgyi katalógus használatában.

Oktatási segédeszközök: a kézikönyvtárban fellelhető általános és szaklexikonok, enciklopédiák, egy- és kétnyelvű szótárak, egyéb tájékozódási eszközök 1-2 példányban. Szabályosan szerkesztett csoportképzéses szakkatalógus (minimálisan annyi cédulával, hogy a modellt szemléltetni lehessen rajta). Szakkatalógus hiányában a lakóhelyen levő közkönyvtárat kell felkeresni.

Témakör
Az informatikai eszközök használata
Óraszám:	4 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Tájékozódás, különböző informatikai környezetekben.	Tömörítés fogalma, célja, egyszerű tömörítési módok. Tömörített állomány tartalmának megtekintése, kiválasztott állományok kicsomagolása. Kiválasztott könyvtár tartalmának tömörítése.	Tömörített állományok létrehozása, tömörített állományok megtekintése kibontása.
.	
A számítógép és perifériáinak kezelése felhasználói szinten.	Felhasználói hely karbantartása		
Az operációs rendszer és a fontos segédprogramok alapszolgáltatásainak bemutatása.	Vírus fogalma, hatása. Víruskereső indítása és üzenetei. Vírusterjedés megakadályozása.	Víruskereső indítása és üzenetei	
Az informatikai eszközök működési elveinek bemutatása és használata.	Kép- és videó digitalizálás eszközei	Digitális fényképező, DVC 	

Témakör
Informatika-alkalmazói ismeretek
Altéma 
A gyakorlati életben használt legfontosabb írásos formátumok gépi megvalósítása
Óraszám:	12 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Multimédiás dokumentumok (szöveg, rajz, zene, fénykép, animáció, film) készítése.
A feladat megoldásához szükséges alkalmazói környezet kiválasztása.	HTML alapjai;
Saját Web lap készítése vagy

Prezentáció, hasonló témában
	Szöveg, kép, hang esetleg rövid videó egy helyen;
FrontPage97, FrontPage Express
Web hely kialakítás
PowerPoint	
Altéma 
Adatbázisok, adattáblák alkalmazása, adatbázisban keresés
Óraszám:	15 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Az információ szemléltetését, értelmezését, vizsgálatát segítő eszközök, illetve módszerek megismerése.
A megtalált információ gyűjtése, értelmezése, feldolgozása.	Bevezetés az adatkezelésbe. Adattáblák használata a mindennapi életben. Adattípusok, adatok táblázatos formába rendezése, feldolgozása. Sor, oszlop, rekord, mező.	MS-Access
Adattábla, lekérdezés, űrlap, jelentés készítése.
Táblák összekapcsolása. Keresés meglévő adatbázisban.	

Témakör
Infotechnológia 
Altéma 
Az adott probléma megoldásához szükséges módszerek és eszközök kiválasztása 
Óraszám:	3 óra	Párhuzamos  A gyakorlati életben használt legfontosabb írásos formátumok gépi megvalósítása 8.
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
A problémák megoldásához szükséges informatikai eszközök és módszerek megismerése. 	A Web lap készítés menete;
Web hely, honlap
Web hely kialakítás
Web lap szerkesztés, közzététel	Editorok.
Állományok és kapcsolatok
Állományok karbantartása	
Altéma 
Algoritmizálás, adatmodellezés 
A hétköznapi életben és az iskolában előforduló tevékenységek algoritmizálható részleteinek felismerése és különféle formákban történő megfogalmazása.
Óraszám:	3 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Adott feladat megoldásához algoritmuselemek, algoritmusok tervezése, megvalósítása és végrehajtása. Az algoritmikus absztrakció eszközei, a lépésenkénti finomítás elve.
Feladatok megoldása fejlesztő rendszerrel.	Folyamatábra készítése a programszerkezetek felhasználásával.
Szekvencia, ismétlés, elágazás
Rekurzió	
Csillagok, spirálok
Sorminták, fraktálok (Koch-fraktál), három, négyszöget rajzoló fraktálok.	

Altéma 
Egyszerűbb folyamatok modellezése, a paraméterek módosítása
Óraszám:	3 óra	Párhuzamos   Algoritmizálás, adatmodellezés 
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Véletlen jelenségek modelljeinek megismerése, a paramétermódosítás hatásainak megfigyelése. 	Paraméteres eljárások alkalmazása a paraméterek megválasztásával és módosításával.	ComLogo	

Témakör
Infokommunikáció
Altéma 
Tapasztalatok szerzése a hagyományos és az új technológiákon alapuló kommunikációs formákban 
Óraszám:	5 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Hatékony, céltudatos információszerzés az Internetről, információ elhelyezése az Interneten. 	Internetes adatbázisokból, számítógépes hálózatból való információszerzés módjainak megismerése.	Internet Explorer	
Infokommunikációs eszközzel egyéni információ küldése és fogadása, mobilkommunikációs eszközök.	Információ küldése, lekérdezése mobiltelefonnal.	Mobil telefon használata	

Témakör
Médiainformatika
Óraszám:	3 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
A hagyományos médiumok (könyv, folyóirat, rádió, zene, film, tévé) informatikai eszközöket alkalmazó lehetőségei, azok alkalmazása a megismerési folyamatban.	Kép és hang;
Rövid videó digitalizálása; “kisfilm”.	Videotechnikai alapok, digitális hang és képrögzítés technikai lehetőségei.	

Témakör
Információs társadalom
Óraszám:	2 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Szerzői jogi alapfogalmak, a szabad felhasználás körébe tartozó adatok, dokumentumok példákon történő bemutatása.	Szerzői jog. Vagyoni jog. A programalkotással kapcsolatos törvény. Az adattárral kapcsolatos szabályok.		
Az infokommunikációs világban kialakult alapvető viselkedési szabályok bemutatása példákon.	NETIKETT
Egy-egy kommunikáció szabályai
Az E-levelezés, talk szabályai
Az információs szolgáltatások szabályai	Általános szabályok
Információs szolgáltatások szabályai	

Témakör
Könyvtári informatika
Óraszám:	5 óra
Fejlesztési Feladat	Tartalom	TEVÉKENYSÉGEK	
Keresési szempontok kifejezése a könyvtár kódrendszerével.	Az információkeresés lehetséges formái az iskolai könyvtárban a korábban tanultak összegzése alapján: 
kézi keresés a szabadpolcon a szakrendi jelek és a Cutter-számok alapján keresés a hagyományos és elektronikus katalógusokban betűrend ill. szakjelzet szerint	Információkeresési gyakorlatok a tanult kódok alapján, a szaktanár irányításával.	
Irányított forrás- és információkeresés a direkt és indirekt tájékoztató eszközöknek megfelelő keresési módszerek alkalmazásával.	A lexikonokról, enciklopédiákról, szótárakról a 6. évfolyamon tanultak felfrissítése.
A könyvtári tájékozódás egyéb segédeszközei: a kézikönyv, egyéb eszközök (adattárak, statisztikák, kronológiák). Kézikönyv, adattárak, statisztikák, kronológiák.
A katalógusok fajtái: betűrendes leíró (ismétlés szinten a Magyar nyelv és irodalom keretében 6. évfolyamon elsajátított tanagyag), tárgyi (ETO - szakkatalógus, tárgyszó katalógus).
Az ETO felépítése, az ETO - jelzetek szerkezete (főtáblázati szám, általánosan közös alosztások), a szakkatalógus betűrendes mutatója.
A raktári jelzet és az ETO - jelzet összehasonlítása.
A leggyakrabban használt általánosan közös alosztások (felismerési szinten).
Főtárgyszó, altárgyszó.	A kézikönyvtár összetételének és tájékozódásban betöltött szerepének megismerése. 
A kézikönyvtár jellemző könyvtípusainak használata szaktárgyi feladatok megoldásában.
Források keresése szaktárgyi feladatokhoz tárgyi katalógusok segítségével (frontális tevékenységként).
A keresett téma kifejezése tárgyszóval, illetve szakjelzettel. (A keresés lépéseinek felismerése és gyakorlása.)
Katalóguscédulákon szereplő ETO - jelzetek értelmezése.
Egyéni keresések a közkönyvtár tárgyi katalógusaiban önálló feladatok megoldásához.
A lakóhelyi közkönyvtár felkeresése: ismerkedés a tárgyi katalógusokkal. Osztályozás, ETO = Egyetemes Tizedes Osztályozás, a 10 főosztály, osztályok, alosztályok.	

Magasabb évfolyamra lépés feltételei 8.9.
Téma	Ismeret, eszközismeret	Alkalmazás, eszközhasználat, gyakorlat	
Az informatikai eszközök használata	•	Tömörítés fogalma, célja, egyszerű tömörítési módok.
•	Vírus fogalma, hatása.	•	Tömörített állományok létrehozása
•	Víruskereső indítása	
Informatika alkalmazói ismeretek	•	Multimédiás dokumentum létrehozása; szöveg, kép	•	Prezentáció vagy HTM készítés egyszerű változatban	
Infotechnológia	•	Adattípusok, adatok táblázatos formába rendezése	•	Adattábla létrehozása	
Infokommunikáció	•	A Web lap készítés menete
•	Internetes információszerzés adott címről	•	Egy “honlap” elkészítése
•	A keresett információ letöltése, mentése	
Médiainformatika	•	A videó rögzítés feltételei	•	Videó anyag lejátszása	
Információs társadalom	•	Általános szabályok az Interneten	•		
Könyvtári informatika	•	Tudjon keresni (segítséggel) tartalom szerint a tárgyi katalógusban.	•	Iskolai feladatai megoldásához tudjon a dokumentumokból (segítséggel) információkat szerezni, és azokról röviden beszámolni	

KÖRNYEZETISMERET 1-4. Évfolyam
A tanterv, a NAT Ember a természetben 1-4. évfolyamok és az Ember és természet 3-4. évfolyamok egy részének követelményeit fedi le.
A tantárgy óraszáma: 197

A Környezetismeret óraszámainak felosztása:

Évfolyam	1.	2.	3.	4.	Összes	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Óra	
ÖSSZESEN:	1	37	1,5	55	1,5	55	1,25	46	197	

Célok és feladatok
A környezeti nevelés célja: a tanulók környezettudatos magatartásának, életvitelének kialakítását segíteni annak érdekében, hogy a felnövekvő nemzedék képes legyen a környezeti válság elmélyülésének megakadályozására, elősegítve az élő természet fennmaradását.
Meg kell tanulniuk eligazodni a természet, a környezet, a társadalom a közvetlen környezet „világában”.
Ehhez különös figyelmet kell fordítani a tanulók természetes gondolkodásmódjának fejlesztésére.
Ha a tanulók érzékennyé válnak környezetük állapota iránt, képesek lesznek a környezet sajátosságainak, minőségi változásainak megismerésére és elemi szintű értékelésére, a környezet természeti és ember alkotta értékeinek felismerésére és megőrzésére, a környezettel kapcsolatos állampolgári kötelességeik vállalására és jogaik gyakorlására.
A környezet ismeretén és a személyes felelősségen alapuló környezetkímélő magatartás egyéni és közösségi szinten egyaránt a tanulók életvitelét meghatározó erkölcsi alapelv.
A környezetismereti nevelés során a tanulók ismerjék meg azokat a jelenlegi folyamatokat, amelyek negatív módon befolyásolják a környezeti változásokat, megláttatva azokat a környezeti következmények tükrében.
A tantárgy feladata, hogy felkeltse a tanulókban a környezetük élő és élettelen világa iránti érdeklődést. Bátorítson a természet és a lakóhelyi környezet önálló megismerésére, alkotóinak, jelenségeinek “felfedezésére”. Jól értelmezett, könnyen felidézhető, egyszerű kognitív műveletek végzésére alkalmas képzeteket alakítson ki a közvetlenül vagy közvetve megismerhető természeti és ember által létesített környezetről. Javítsa a tanulóknak a környezetük állapota iránti érzékenységét, alapozza meg a környezet értékeit tisztelő, azokat megóvni kész magatartásukat. Segítse őket tájékozódni természeti és társadalmi környezetükben, intse őket a veszélyhelyzetekkel kapcsolatos óvatosságra.
A környezetismeret tantárgy tanulása során a tanulók ismerkedjenek meg lakóhelyük, majd - egyre táguló körben - távolabbi természeti és ember által létrehozott környezetük jellemző anyagaival, jelenségeivel, élőlényeivel, illetve azok változásával, valamint az emberek és környezetük kapcsolatával. Fedezzék fel a természet sokszínűségét, szépségét, és ébredjenek rá pótolhatatlan, értékes mivoltára.
A tanítás-tanulás folyamatában elsősorban a tanuló lakóhelyi, iskolai, települési környezete, majd hazánk értékeinek megismertetésére, megszerettetésére törekedjünk. Ezen keresztül segítsük olyan pozitív attitűd kialakulását, mely az élő és élettelen környezet megóvására, védelmére ösztönöz, erősíti a lakóhelyhez való kötődést, s ezzel a hazánkhoz és a nemzetünkhöz tartozás érzését alapozza meg.
A tanulók kapcsolódjanak be közvetlen környezetük értékeinek megőrzésébe, gyarapításába.
Életmódjukban a természet tisztelete, a felelősség, a környezeti károk megőrzésére való törekvés váljék meghatározóvá.
A tantárgy fontos feladata, hogy az elemi természettudományos műveltség megalapozása érdekében a tanulóknak az új ismeretek megszerzéséhez, azok rendszerezéséhez, rögzítéséhez és a mindennapi életben való alkalmazásához szükséges képességeit folyamatosan és rendszeresen fejlessze. Az élő és élettelen környezettel kapcsolatos fogalomalkotást mind személyes, mind közös, tevékeny tapasztalatszerzéssel készítse elő. Az egyszerű megismerési, tanulási módszerek megtanításával, begyakorlásával, alkalmazásával keltse fel – a gondolkodás fejlettségéhez illeszkedő mértékben – a természeti jelenségek, folyamatok ésszerű, tudományos magyarázata iránti igényt.
Lakóhelyi környezetük megismerése során tanítsa meg a tanulókat elemi fokon tájékozódni a térben, és az időben. Kiemelt cél az óvatosságra intés, az élet- és környezetkímélő, a veszélyhelyzetek megelőzését szolgáló magatartásformák kialakítása, s ezzel a személyes biztonság növelése. Nyújtson ismereteket az anyag különböző formáinak érzékelhető tulajdonságairól. Segítse észlelni, és elemi szinten értékelni azok mennyiségi és minőségi változásait. Fejlessze helyes egészségszokásaikat, alapozza meg önmaguk, valamint az élő és élettelen környezetük iránti felelősségérzetüket, segítse a környezeti harmónia létrejöttéhez és fenntartásához szükséges magatartásuk és életvitelük alakulását.
Magatartásukban alakuljon és erősödjön meg a személyes biztonságra való törekvés. Szerezzenek személyes tapasztalatokat az együttműködés, a környezeti konfliktusok közös kezelése és megoldása terén.
Az ember a természetben műveltségi területen folyó nevelés – oktatás a természeti folyamatok, összefüggések s az ember ezekkel való kapcsolatának tényleges megértésére épül.
Az értelmes tanulás feltétele, hogy a tanulók megismeréssel kapcsolatos beállítódásait a tudás önálló, tevékeny formálásának lehetőségébe és fontosságába vetett meggyőződés határozza meg.
Maga a megismerési, tanulási folyamat a tanulók aktív, értelmező tevékenysége, a tapasztalatoknak a már meglévő elképzelések keretei között történő feldolgozása, az eredmények önálló, kritikus értékelése és alkalmazása.
Az iskola 1 – 4 évfolyamán zajló természettudományos nevelés a természeti világ elemi megismerésének lehetőségét biztosítja a 6 – 10 éves korú tanulók számára.
A tanulók elsajátíthatják a tudományos megismerés legelemibb eljárásait, a megismerési folyamatokkal kapcsolatos általános tudásrendszereket és műveleteket, mint amilyen:
- az előzetes elképzelések formába öntése, a hipotézisalkotás, a megfigyelések és a kísérletek tervezése,
- a mindennapokból ismert mennyiségek elemi színtű értelmezése, tudatos használata, mérése,
- a tapasztalatok szóban, írásban való nyelvileg helyes megfogalmazása, rajzban, grafikonon történő rögzítése, a problémamegoldás elemi műveletei,
- Az ismeretszerzés, tájékozódás már kisiskoláskorban elérhető és gyakorolható módszerei.

Kiemelt fejlesztési feladatok

Tudomány –technika –társadalom – tudományos világkép
-	a tudományos vizsgálat iránti igény fokozatos formálása.
-	Természettudományos ismeretekkel tárgyalható kérdések megfogalmazása az egyes életkori szakaszoknak megfelelő ismeretrendszerekből kiindulva.
-	A mindennapi életben használt, a gyermekek által jól ismert néhány technikai eszköz működésének megismertetése korábbi ismeretekre építve.
-	A nyersanyagból termékké való átalakulás végig kísérése – példákon.
Természettudományos megismerés
-	A természeti és technikai tárgyakkal, jelenségekkel összefüggő elképzelések megfogalmazása, megbeszélése.
-	A mindennapi életben használt és fontos mennyiségek és azok mérésének megismerése, gyakorlása.
-	Az ismerethordozók használata tanítói segítséggel egyszerűbb forrásanyagokban.
-	Változások felismerése, azok okainak megnevezése.
-	Különböző tárgyak, élőlények, jelenségek tanult jellemzőinek elemi szintű összehasonlítása, csoportosítása a megismert szempontok és saját elképzelései alapján.

Tájékozódás az anyagról, az élő és élettelen természetről
-	Tárgy/test/ és anyag megkülönböztetése a nyelvhasználatban.
-	Anyagfajták, anyagnevek megismerése, különbözőségek felismerése.
-	Halmazállapot bemutatása, felismerése, megkülönböztetése.
-	Az anyag szerkezetével kapcsolatos gyermeki elképzelések megismerése, ismereteik bővítése.
-	Ismerkedés egyszerű keverékekkel, oldatkészítéssel.
-	A környezetünkben lévő anyagok felismerése, megkülönböztetése, osztályozása.
-	Az információátadás módjainak megismerése.

Tájékozódás térben, időben
-	Irányok, távolságok, hosszúságok, nagyságrendek meghatározása /becslés, mérés/.
-	Az idő becslése, mérése.
-	Tájékozódás a mindennapok időviszonyaiban.
-	Helyváltoztatás és idő összegfüggésének felismertetése.

A lakóhely, Magyarország, a Föld, az Univerzum
-	Az égitestekkel kapcsolatos elképzelések megismerése, megbeszélése.
-	Elemi ismeretek gyűjtése égitestekről.
-	A Naprendszerbeli égitestek viszonyai.
-	A Föld alakjával kapcsolatos tudományos kép kialakítása.
-	Egyszerű megfigyelések végzése.
-	Otthon, lakóhely, szülőföld, haza fogalmának mélyítése, megismertetése.
-	A haza megbecsüléséhez, szeretetéhez vezető út megalapozása.

Állapot, változás, az élővilág rendszerezése
-	Ismert állapotok, változások elkülönítése, megnevezése.
-	Az élet értelmezésére vonatkozó gyermeki elképzelések megismerése.
-	Az élő és élettelen összehasonlítása.
-	Az élővilág szerveződési szintjei: a szerv, szervezet, fajta, fajtaszintekkel való ismerkedés példákon keresztül.
-	Az élővilág rendszerezése – állat és növényfogalmakkal kapcsolatos ismeretek /fogalmak/ bővítése életkori sajátosságoknak megfelelő szinten.
-	A élőlények egyszerű csoportokba sorolása.
-	A növények anyagcseréjével kapcsolatos gyermeki elképzelések megismerése, ismereteik bővítése.

Fejlesztési követelmények (NAT 3)
Ismeretszerzési, - feldolgozási és alkalmazási képességek
A tanuló váljék nyitottá a természet szépségei, értékei iránt. Érdeklődésének megfelelően tudjon ismeretekhez jutni a valóság megtapasztalásával, valamint különböző képi és szöveges ismerethordozók révén. Legyen képes a természet tárgyait, élőlényeit, jelenségeit és folyamatait észlelni, és azokat elemi szinten megfigyelni. Tanítói irányítással, segítséggel tudjon ismeretekhez jutni a természeti és technikai környezet jelenségeinek, folyamatainak mérése, egyszerű kísérleti vizsgálata és modellezése által. Ismerje fel a vizsgálódásokhoz, mérésekhez, kísérletekhez szükséges eszközöket, és használja azokat balesetmentesen. Szerezzen gyakorlatot a mindennapi életben előforduló mérésekben, a hosszúság, a tömeg, az űrtartalom, a hőmérséklet és az idő mértékegységeinek használatában.
Szerezzen jártasságot a jelenségek, folyamatok egy-egy körének megadott szempontú csoportosításában. Megfigyeléseit, tapasztalatait saját szavaival, egyszerűen tudja megfogalmazni és tanítói segítséggel rajzban, és írásban rögzíteni.
Tudja a megszerzett ismereteit elmondani, ábrázolni, leírni. Legyen gyakorlata a különböző tárgyak, élőlények, jelenségek minőségi és mennyiségi jellemzőinek elemi szintű összehasonlításában. Legyen képes a természeti, és ember alkotta környezetről különféle módon szerzett ismereteit egymással összevetni, különböző szempontok szerint csoportokba rendezni, vizsgálódásainak eredményeit elemezni, értelmezni.
Tudja magyarázni ismereteinek mennyisége és mélysége szerint a természeti jelenségeket és folyamatokat, ismerje fel a környezetében előforduló veszélyhelyzeteket. Legyen képes felhasználni, alkalmazni a mindennapi élet problémáinak megoldásában a tanultakat.
Lássa be, hogy környezetének állapota saját egészségére is hatással van, igényelje az egészséges életkörülményeket. Ismeretei ébresszék rá, hogy felelős a természet védelméért, és ezért becsülje meg környezetének értékeit. Ismerje a biztonságot szolgáló szervezetek munkáját (mentők, tűzoltók, rendőrség, polgári védelem). Tudja, hogyan kell viselkednie veszélyhelyzetben (menekülés, segítségkérés). Az élő és élettelen természet.
Tájékozottság az anyagról
Ismerje meg vizsgálódásai alapján a környezetében előforduló fontosabb élő és élettelen anyagok néhány jellemző tulajdonságát, tudja az anyagokat különböző megadott szempontok szerint csoportosítani. Legyen tájékozott arról, hogy mely élelmiszerek fogyasztása szükséges szervezetünk egészséges fejlődéséhez. Tartózkodjék az élvezeti és kábítószerek kipróbálásától. Tudja, mely anyagok szennyezhetik leggyakrabban a környezetét, mely anyagok, eszközök a háztartás leggyakoribb veszélyforrásai.
Tájékozódás az időben. Az idő és a természeti jelenségek
Ismerje a napszakok és évszakok változását. Szerezzen gyakorlatot az idő mérésében, a mindennapi életünket meghatározó időtartamok becslésében. Tudja, hogy az idő múlásával az élőlények is - magunk is - változnak. Ismerje fel e változások szabályszerűségét, okait.
Tájékozódás a térben. A tér és a természeti jelenségek
Tudja a környezetében előforduló tárgyak méretét saját testméreteihez, majd szabvány mértékegységekhez viszonyítani, helyzetét, mozgását különböző nézőpontból szemlélni, elképzelni, jellemezni. Tudjon tájékozódni a lakóhelyén és annak környékén, tudjon útbaigazítást adni. Ismerje a környezetében előforduló veszélyhelyzeteket. Tudja, hogyan kell viselkedni különböző veszélyhelyzetekben. Ismerje Magyarországon belül lakóhelye elhelyezkedését. Ismerkedjen meg az őt körülvevő táj jellegzetességeivel, felszínének formáival, az ottani élőlények jellemző tulajdonságaival. Tudja lakóhelye tájképi sajátosságait összehasonlítani más hazai tájakkal.
Tájékozódás a természettudományos megismerésről
Tudatosuljon benne, hogy a természetről szerzett ismereteket megfigyelés, vizsgálódás, kísérletezés, mérés útján szerezzük meg. Legyen tájékozott arról, hogy a természettel kapcsolatos ismereteit felkészültségének megfelelő könyvek, cikkek és a média segítségével is fejlesztheti, de sok téves nézettel is találkozhat.
Tudjon önállóan a környezetére vonatkozó kérdéseket megfogalmazni. Tudjon beszámolni a saját tapasztalataiból, álló- és mozgóképekről, történetekből, leírásokból, a különböző kommunikációs eszközökből szerzett ismereteiről tanítói segítséggel. Tudjon írásban válaszolni egyszerű szóbeli vagy írásbeli kérdésekre. Tudjon egyszerű jelenségeket vázlatosan ábrázolni.
Ismerje meg a tudósok kiemelkedő eredményeit, kitartó szorgalmát, erőfeszítéseit.
Emberismeret, önismeret, honismeret, a lakóhely, Magyarország, a Föld és az Univerzum
Legyen igénye a személyes higiéniára, a test és a ruházat gondozására. Alkalmazza az egészségmegőrzés alapvető szabályait. Ismerje a korszerű táplálkozás, az egészséges életmód feltételeit.
Ismerje fel a harmonikus kapcsolat kialakításának szükségességét a természeti és társadalmi környezettel. Ismerkedjen szűkebb környezetének kulturális és vallási emlékeivel, hagyományaival. Gyakorolja azokat a tevékenységeket, szokásokat, amelyek az otthona, a lakóhelye, a szülőföldje és a hazája megismeréséhez, megbecsüléséhez, szeretetéhez vezetnek.

Értékelés
A tanuló értékelését szóban, illetve szöveges módon írásban végezzük.
Fontos, hogy a tanulók valamennyi pozitív megnyilatkozását értékeljük, mely a tanuló magatartásában egymáshoz, a környezethez való viszonyulásban tapasztalható.
A tanulók értékelését a tanév során szóbeli, illetve szöveges módon írásban végezzük. Minden olyan megnyilatkozását értékeljük a tanulónak, mely a tanuló magatartásában, egymáshoz, környezetéhez való viszonyában tapasztalható.
Értékelésünk legyen ösztönző: rajzos, képes, nyomdás, jutalomkártyás.
Jutalmazzuk, dicsérjük, ha már a megtanult ismereteket tudja, alkalmazza, cselekvéséiben betartja a megismert szabályokat.
•	értékelésünk legyen folyamatos és értékeljük a tanulás,
•	nyitottságát, elfogadni tudást, szóbeli kifejezőkészségét,
•	szorgalmát,
•	érzelmi megnyilvánulásait,
•	kötelességtudatát (vállalt feladatok teljesítését, milyenségét, hogyanját),
•	rajzait, gyűjteményeit,
•	órai aktivitását, séták alkalmával tanúsított magatartását, érdeklődését, kíváncsiságát.

Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek

Valamennyi forgalomban lévő tankönyv többségében tartalmazza azt az ismeretanyagot, amelyet a tanulóknak az 1-4. évfolyam során meg kell ismerniük, el kell sajátítaniuk.

KÖRNYEZETISMERET 1. évfolyam

ÓRATERV
Témakör	Óra	
A megismerési módszerek alapozása	folyamatos	
Az élettelen természet alapismeretei	8	
Az élő természet alapismereti	9	
Testünk és életműködésük	7	
Tájékozódási alapismeretek	3	
Közlekedés	4	
A lakóhely ismerete	3	
Szabadon felhasználható órakeret	3	
Összesen:	37 	
Ajánlás
Az 1. osztályban a környezet megismertetésének, a tanulók által történő felfedeztetése, a körülöttük lévő tárgyak, dolgok megfigyeltetése a feladatunk.
A gyermeki kíváncsiság, érdeklődés az alapja, hogy maguk is fel tudják fedezni a tájra, lakóhelyükre jellemző élővilágot. Fontos, hogy legyenek nyitottak, mindent vegyenek észre környezetükben, mindent tapasztaljanak meg, ezáltal éljék meg a felfedezés örömét. Fontos, hogy megfigyeléseiket szóban, rajzban is jelenítsék meg.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Munkatankönyv, környezetismereti tablók, tankönyvjegyzékben meghatározott eszközök, tablók, gyűjtemények készítéséhez szükséges eszközök (karton, ragasztó stb.) rajzkészítéshez megfelelő eszközök (színes, rajzlap).

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Tudja megnevezni a napszakokat, egy nap időtartamát.
•	Ismerje az időjárás legfontosabb elemeit.
•	Ismerje a víz különböző megjelenési formáit.
•	Tudja a hónapok, évszakok sorrendjét, nevét.
•	Ismerjen fel néhány növényt, állatot –a közvetlen környezetére jellemzők közül.
•	Tudja megnevezni testének főbb részeit.
•	Ismerje a helyes tisztálkodási, öltözködési szabályokat.
•	Ismerje a segítségkérés módjait.
•	Tudja megnevezni a saját testéhez viszonyított irányokat.
•	Ismerje az iskola legfontosabb helyiségeit.
•	Tudja, hogyan jut el lakásától az iskoláig.
•	Tudja megnevezni települését, lakóhelyét, iskoláját.

Témakör
A megismerési módszerek alapozása 
Folyamatos
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Megfigyelés, összehasonlítás, csoportosítás a tanulók közvetlen környezetében lévő tárgyak, élőlények érzékelhető tulajdonságai körében.	Tapasztalatszerzés a környezetről az osztályteremben és az osztálytermen kívül séták és kirándulások során.
A megfigyeltek pontos megfogalmazása szóban. Saját korábbi élményeikről néhány mondatos beszámoló szóban.
A tanuló közvetlen környezetében élőlények megfigyelése a tanító irányításával. Tapasztalatok rajzos rögzítése, a korábbi személyes élmények beépítése.	
A tapasztalatok kifejezése élőszóban, rajzban tanítói segítséggel.

Technika, technológia.	A valóságban megfigyelt jellemzők felismerése fényképen és rajzon. Anyagok, tárgyak, képek, szókártyák csoportosítása tetszőleges és megadott szempont szerint. Csoportosítási szempont észrevétele. A megismert élőlények, jelenségek felismerése képeskönyvek, diaképek, filmfelvételek segítségével. Feladatértés bizonyítása aláhúzással, összekötéssel, színezéssel. A mindennapi életben használt, a gyerekek által jól ismert néhány technikai eszköz működésének magyarázata.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	épületek, tantermek, egyéb helyiségek, dolgozók, élőlény, tárgy	

Témakör
Az élettelen természet alapismeretei 1. 
Óraszám: 8 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Tudomány, technika, társdalom
Természettudományos ismeretekkel tárgyalható technikai, társadalmi kérdések megfogalmazása a családi környezetből hozott s az életkornak megfelelő ismeretrendszerekből kiindulva.
A nap időtartama, a napszakok váltakozása, jellemzői.	A kérdésfeltevés, az alapos vizsgálat igényének kialakítása, fejlesztése.	
Az időjárás elemeinek megfigyelése: napsugárzás, hőmérséklet, szél, felhőzet, csapadék. A víz megjelenési formái a természetben.	Az időjárás elemeinek és változásának megfigyelése, rajzos rögzítése. Az időjárás megfigyelése során a víz különböző megjelenési formáinak felismerése: eső, hó, zúzmara, dér, jég, hó, köd, pára. A szélsőséges időjárás okozta veszélyhelyzetek és a védekezés lehetőségei.
Egyszerű beszámoló szóban a napi időjárásról, a különböző napszakokban történtekről.	
Az évszakok jellemző időjárása.
Az évszakok sorrendje, a hónapok neve és sorrendje.	Napszakok, hónapok, évszakok sorba rendezése időrend alapján. Évszakok jellemző időjárásának, és a szélsőséges időjárás okozta veszélyhelyzeteknek (villámcsapás, vihar, hóvihar, áradás stb.) a felismerése képről, filmről.	
Az évszakokhoz kapcsolódó ünnepek, helyi szokások.	Az évszakokhoz kapcsolódó ünnepek, szokások megismerése (pl. szüret, Márton nap, karácsony, regölés, húsvét, madarak és fák napja), részvétel a helyben hagyományos ünneplésben, népszokásban.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	napszakok, időjárás, eső, hó, dér, jég, köd, pára, hőmérséklet, borult idő, szellő, szél, felhőzet, csapadék, napsugárzás;
•	hónapok, évszakok;
•	időjárás okozta veszélyhelyzetek (villámcsapás, vihar, áradás), felismerésük képről, filmről,
•	ünnepi szokások: Márton-nap, karácsony regölés, húsvét, madarak és fák napja.	

Témakör
Az élő természet alapismeretei 
Óraszám:	9 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
A természet megismerése.
Az élő és az élettelen közötti különbség. A közvetlen környezetben előforduló gyakori növények megfigyelése (mérete, alakja, színe, illata, jellemző részei, élőhelye). Elemi ismeretek a növénygondozásról (magvetés, ültetés, öntözés).	A tanuló közvetlen környezetben gyakran, előforduló növények és állatok megfigyelése, érzékszervi tapasztalatszerzés a tanító irányításával. A sokféleség bemutatása.
A valóságban megfigyelt jellemzők felismertetése fényképen és rajzon.	
A közvetlen környezetben gyakran előforduló állatok, társállatok megfigyelése (mérete, alakja, színe, szaga, hangja, mozgása, táplálkozása, jellemző tevékenységei, szaporodása).	A közvetlen környezetben előforduló gyakori növények, állatok, növényi részek (pl. levelek, termések) közül néhány megfigyelése, lerajzolása, egyszerű csoportosítások hasonló tulajdonságaik alapján. Növények gondozása az osztályban, az iskolakertben (öntözés, tápoldat készítés, ültetés, magvetés) Tanítói kérdésre egy-egy élőlény jellegzetességeinek felsorolása.	
Állatmesék és a valóság.	A mese és valóság összevetése dramatikus helyzetjátékokban.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	élőhely, levél, termés, fa, bokor, gyökér, lomb, virág.
•	állat, növény, rovar, táplálkozás, szaporodás, magvetés, ültetés, öntözés.	

Témakör
Testünk és életműködésünk 1. 
Óraszám:	7 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Az ember egészsége
Testünk főbb részei.
Szervezetünk megfigyelhető ritmusai (szívdobogás, lélegzés, alvás és ébrenlét, mozgások) Érzékszerveink szerepe a környezet megismerésében.	Tájékozódás a saját testen. Játékos gyakorlatok az irányok, helyzetek megkülönböztetésére. Testük működésének változásainak megfigyelése különböző hatásokra.	
Az egészség és a betegség. Táplálkozási szokások
Az évszaknak és az időjárásnak megfelelő öltözködés.
A tisztálkodás.
A leggyakoribb balesetek megelőzésének módja. Segítségkérés balesetkor (mentők, tűzoltók, rendőrség)	Óvodai szokások folytatása, gyakorlása. A helytelen szokások megbeszélése. Játékok, dramatikus helyzetgyakorlatok a helyes öltözködéssel, a tisztálkodással, a betegséggel, balesettel kapcsolatban.
Törekvés a szervezet számára szükséges táplálékok ismeretére alapozott, megfelelő táplálkozási szokások kialakítására.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	szívdobogás, légzés, alvás, ébrenlét, érzékszervek, egészség, betegség, táplálkozás, tisztálkodás, mentők, tűzoltók, rendőrség,
•	látom, hallom, tapintom, érzékelem.	

Témakör
Tájékozódási alapismeretek 
Óraszám:	3 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Saját testhez viszonyított irányok (előtte, mögötte, mellette, fölötte, alatta, jobbra, balra).	Játékos gyakorlatok az alatta, fölötte, mellette, közötte, előtte, stb. bal, jobb irányok helyes használatára.	
Az iskola neve. Az iskola legfontosabb helyiségei, azok rendeltetése. Az iskola környékének jellemző közterei.	Az iskola épületének megismerése. Tájékozódás az iskola épületében. A különböző helyiségek rendeltetésének megbeszélése. Beszámoló az otthontól az iskoláig vezető útvonalról.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	előtte, mögötte, mellette, fölötte, alatta, jobbra, balra irányok;
•	úttest, járda, közlekedési lámpa, zebra, tér.	

Témakör
Közlekedés 
Óraszám:	4 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
A gyalogos közlekedés legfontosabb veszélyhelyzetei, szabályai (átkelés az úttesten, vasúti átjárón. A közlekedési lámpa és a rendőr jelzései).	Az iskola gyalogos megközelítése. Közös gyalogos közlekedési élmény megélése, megbeszélése. A gyalogos közlekedés szabályainak gyakorlása dramatikus játék helyzetekben. Szabálytudat alakítása. Az iskola megközelítése során adódó veszélyhelyzetek megbeszélése.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	jármű, rendőr, lámpa, járda, zebra, szegély;
•	tömegközlekedési eszköz, közlekedési szabályok.	

Témakör
A lakóhely ismerete 
Óraszám:	3 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
A település (településrész) neve. A tanuló lakóhelyének pontos címe. Az iskola pontos címe.	Az iskola környékének bejárása.	
A környék nevezetes épületei. A lakóhely jellegzetességei.	Ismerkedés a lakóhely jellegzetességeivel.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	helységnév, lakhely, cím, iskola neve, címe.	

KÖRNYEZETISMERET 2. ÉVFOLYAM

ÓRATERV
Témakör	Óra	
A megismerési módszerek alapozása	folyamatos	
Az élettelen természet alapismeretei	13	
Az élő természet alapismeretei	15	
Testünk és életműködésünk	8	
Tájékozódási alapismeretek	5	
Közlekedés	3	
A lakóhely ismerete	6	
Szabadon felhasználható órakeret	5	
Összesen: 	55	
Ajánlás
A 2. évfolyamon a környezet egyszerű megismerésén túl fontos, hogy fedezzék fel a tanulók a dolgok, jelenségek közötti kapcsolatot, ezért a környezet elemei közötti kapcsolatára irányítjuk a tanulók figyelmét. Észre kell venniük, hogy a környezetben minden változik, átalakul. Fontos annak felismeréséig eljutni, hogy a természetben minden változásban, kapcsolatban van egymással. Kapjon nagyobb hangsúlyt a megfigyelések, tapasztalások, összehasonlítások szóbeli megfogalmazása.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Munkatankönyv, környezetismereti tablók, eszközök a megfigyelés, egyszerű kísérleti lehetőségeinek biztosítására. Mérési eszközök: űrmérték, idő, hosszúság, hőmérséklet méréséhez.
Anyagok; fa, üveg, kelme, papír, cserép, fém, ásvány.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Legyen képes a természet jelenségét (tárgyakat, élőlényeket) és folyamatait észrevenni, azokat elemi szinten megfigyelni. Tanítói irányítással tudjon egyszerű megfigyeléseket és vizsgálatokat végezni.
•	Vizsgálódásai alapján ismerje a környezetében előforduló fontosabb élő és élettelen anyagok tulajdonságait.
•	Tudjon önállóan megfigyelést, egyszerű méréseket, összehasonlítást végezni; elemi következtetést levonni, véleményt alkotni. Megfigyeléseit, tapasztalatait saját szavaival tudja megfogalmazni, és írásban rögzíteni.
•	Tudja a környezetében előforduló tárgyak méretét saját testméretéhez viszonyítani.
•	Lássa, tudja, hogy környezetének állapota saját egészségére is hatással van, igényelje az egészséges életkörülményeket. Ismerje a napszakok és évszakok változását, ennek okát.
•	Fejlődjön munkaszokásaiban (helyes testtartás, gondosság, tisztaság, rendszeretet).
•	Ismerje a helyes táplálkozás, egészséges életmód alapjait.
•	! Tudja, hogy a rendszeres mozgás nagyon fontos része életünknek.

Értékelés
•	A szöveges értékelés, mely tájékoztatás a tanulónak a tananyagban nyújtott teljesítményéről.
•	Egy-egy témakör lezárásakor a szóbeli feleletek mellett az írásbeli számonkérést is alkalmazzuk.

Témakör
A megismerési módszerek alapozása 
Folyamatos
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Megfigyelés, leírás, összehasonlítás, csoportosítás, vizsgálódás a tanulók közvetlen környezetében lévő tárgyak, élőlények érzékelhető tulajdonságai körében.	A dolgok érzékelhető tulajdonságainak megtapasztalása. Összehasonlítások az érzékletek alapján (pl.: nagyobb, hangosabb). Megfigyelések rögzítése tanítói irányítással írásban. A tanuló környezetében – a természetben, a háztartásban, a lakóhelyen - található gyakori tárgyakból (pl.: lehullott levelek, száraz termések, kavicsok, üres csigaházak, kelmedarabok, címkék, kupakok stb.) különböző gyűjtemények készítése és rendezésük.	
Idő és mozgás
Becslések, egyszerű mérések alkalmilag választott és szabvány egységekkel (m, dm, cm; kg, dkg; l, dl; óra, perc, nap, hét, hónap, év; °C) tanítói segítséggel.	Az idő becslése, saját mérések
Mérések, mértékegységek használata.
A mindennapi életben fontos szerepet játszó mennyiségek és azok mérésének fokozatos megismerése, gyakorlása.
A közvetlen és közvetett tapasztalatszerzés megkülönböztetése.	
Megfigyelés, kísérletezés, mérés
A tapasztalatok kifejezése élőszóban, rajzban, írásban tanítói segítséggel.

Információ.	A vizsgált jelenségekkel kapcsolatos előzetes tudás számbavétele a tanulás során mindinkább tért nyerő megfigyelések, kísérletek végzése előtt.
A tanulói tapasztalatok rögzítése tanítói segítséggel rajzban és írásban. Rövid, szóbeli vagy írásbeli kérdésre írásbeli válasz adása önállóan. Nem tanórán szerzett ismeretekről rövid szóbeli beszámoló adása. Kérdések megfogalmazása az összefüggések keresésekor. Vélemények megfogalmazása helyzetelemzéskor.
Az információátadás egyszerű módjai.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	nagyobb, hangosabb, tömeg, hosszúság, űrtartalom (+- C°).	

Témakör
Az élettelen természet alapismeretei 
Óraszám:	13 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Az érzékszerveink szerepe a környezetünk megismerésében. A környezetben előforduló anyagok érzékelhető tulajdonságainak (színének, alakjának, hőmérsékletének, felületének, keménységének, rugalmasságának, ízének, szagának) megfigyelése. Megmérhető és nem megmérhető tulajdonságok.
Megfigyelés, kísérletezés, mérés.	A tanuló közvetlen környezetében lévő tárgyak és élelmiszerek érzékelhető tulajdonságainak (alak, szín, felület, alaktartás, összenyomhatóság, illat, íz, hang, stb.) megtapasztalása. Az érzékszervi tapasztalatokra épülő felismerő gyakorlatok.
A mindennapi életben fontos szerepet játszó mennyiségek és azok mérésének fokozatos megismerése és gyakorlása. A vizsgált jelenségekkel kapcsolatos előzetes tudás számbavétele a tanulás során mindinkább tért nyerő megfigyelések, kísérletek végzése előtt.	
Az anyagok csoportosítása (fa, kelme, üveg, papír, cserép, fém, ásvány stb.).
Az anyagok tulajdonságai és felhasználásuk, hatásuk közötti kapcsolat.
Élelmiszerek.	Összehasonlítások, sorba rendezések az érzékletek és mérések alapján.
Kapcsolat keresése a tulajdonság és a funkció között. A tapasztalatok lejegyzése, rendezése tanítói segítséggel. Az anyagok azon tulajdonságainak észrevétele, amelyek miatt a környezetet szennyezhetik, veszélyeztethetik.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	fa, kelme, üveg, papír, cserép, fém, alak, szín, felület, alaktartás, összenyomhatóság, illat, íz, hang-érzékszervek.	

Témakör
Az élő természet alapismeretei 
Óraszám:	15 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
A termesztett növények megfigyelése, leírása, vizsgálata, csoportosításuk, felhasználásuk szerint. Növényi táplálékaink. Gyümölcsök, zöldségek szerepe az egészséges táplálkozásban.	Tapasztalatszerzés előzetes megfigyelési szempontok alapján a különböző élőhelyek (a település, a kert, az erdő, a mező, a vízpart) élővilágáról.	
A vadon élő és a tenyésztett, kedvtelésből vagy társként tartott állatok élete közötti különbség.
Az állatok viselkedésének megfigyelése, leírása, összehasonlítása.

Az ismeretszerzés eredményeinek feldolgozása.	Tájékozódás az időben. Időmérések végzése, mértékegységeinek használata. Az élőlények változásának megfigyelése az időben (növekedés, fejlődés, pusztulás). Az idő és az életmód kapcsolatának észrevétele (téli álom, költöző madarak, lombhullatás, több évig élő növények).
Élőlények csoportosítása a jellemző jegyek alapján (pl. növény, állat, fás szárú, lágyszárú, egy évig élő, több évig élő; emlős, madár). A megfigyelt jelenség okainak keresése, annak észrevétele, hogy egy adott ok megléte befolyásolja a jelenség létrejöttét (életfeltételek). Az ismétlődő jelenségek, tevékenységek észrevétele.
Változások felismerése, azok fontosabb okainak megnevezése tanítói segítséggel. A különböző tárgyak, élőlények jelenségek tanult jellemzőinek elemi szintű összehasonlítása csoportosítása a megismert szempontok és saját elképzelések alapján. Egyszerű képi és szöveges információk, jelek értelmezése a megismert területeken.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	a kert, az erdő, a mező, vízpart, növekedés, fejlődés, pusztulás,
•	téli álom, költöző madarak, lombhullás, több évig élő növények,
•	növények: fás szárú, lágyszárú növények, egy évig élő – több évig élő,
•	emlős, madár – életfeltételek.	

Témakör
Testünk és életműködésünk 2. 
Óraszám:	8 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Az ember egészsége
Életműködéseink főbb jellemzői (mozgás, táplálkozás, légzés, fejlődés) Legfontosabb szerveink szerepe életünkben.	A 8 – 9 éves gyermek helyes napirendjének kialakítása. Különböző mérések elvégzése a saját testen. Fogalomalkotás a belső szerveinkről, szerepükről.	
A helyes fog- és testápolás. A fogorvos és az orvos gyógyító munkája. A környezet szervezetünkre gyakorolt leggyakoribb ártalmas hatásai (pl. napsugárzás, hő, zaj, szennyezett levegő, víz, talaj, erős fény, a képernyő hatása, vérszívó élősködők). Fogyatékos, sérült embertársaink.	Fog- és testápolási technikák gyakorlása. Beszélgetések, dramatikus gyakorlatok a sérülés, betegség, gyógyítás, gyógyulás, a fogyatékos, sérült emberekhez fűződő viszonyok témakörében.
Annak felismerése, hogy a környezet állapota az ember egészségére is hatással van. Az egészséges életkörülmények igénylése a testi fogyatékkal élő emberek elfogadására való tudatos nevelés.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	mozgás, táplálkozás, légzés, fejlődés
•	napsugárzás, hő, zaj, szennyezett levegő, víz, talaj, erős fény
•	a televízió képernyője (számítógép képernyője) és hatása
•	vérszívók, élősködők
•	testápolás	

Témakör
Tájékozódási alapismeretek 
Óraszám:	5 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Út az otthontól az iskoláig. Az iskola környékének megfigyelése (közterületek, közlekedési eszközök, üzletek, a szabadidő eltöltésének helyei, intézmények, nevezetes és érdekes épületek, helyek, a felszín formái).	Tapasztalatgyűjtés az iskola környékén: Séta, kirándulás a település környékének nevezetes helyeire. Az iskola környékének nevezetes épületeinek, természeti formáinak megfigyelése, számbavétele, sorba rendezése. 
Rajz és képgyűjtemények készítése.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	közterület, járművek
•	szabadidő, intézmények	

Témakör
Közlekedés 
Óraszám:	3 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
A közlekedés illemszabályai. A helyes viselkedés járműveken.	Közös élményszerzés különböző közlekedési eszközökön.	
Gyermekekkel történt balesetek okai, megelőzésük.	Esetelemzések gyermekekkel történt balesetek kapcsán. Veszélyhelyzetek felismerése az iskola megközelítésekor.
Dramatikus játékok a helyes magatartásformák begyakorlására. Tanult szabályok, jó tanácsok szöveghű ismerete.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	gyalogos, közlekedés szabályai	

Témakör
A lakóhely ismerete 
Óraszám:	6 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
A település és környéke felszínének jellemző formái, vizei.	A település jellemző természeti formáinak megfigyelése (síkság, dombok, hegyek, völgyek, patakok, folyók) elnevezése, felismerése. Természeti értékeinek, szépségének felfedezése.	
A településhez fűződő hagyományok, mesék, mondák, történetek. A település utcái, házai egykor. A település lakóinak élete régen és most.	Helytörténeti bemutatóhely, kiállítás megtekintése. Történetek, emlékek, mondák gyűjtése, olvasása. Helyi hagyományok ápolása.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	felszín, síkság, domb, hegy, völgy, patak, folyó
•	természeti értékek, szépségek
•	hagyomány, kiállítás	

KÖRNYEZETISMERET 3. ÉVFOLYAM

ÓRATERV
Témakör	Óra	
A megismerési módszerek alapozása	folyamatos	
Az élettelen természet alapismereti	15	
Az élő természet alapismeretei	10	
Testünk és életműködésük	8	
Tájékozódási alapismeretek	10	
Közlekedés	4	
Országismeret	4	
Szabadon felhasználható órakeret	4	
Összesen:	55	

Ajánlás
A kötelező órakeret 55 óra, melyből 4 szabadon felhasználható. Ezeket használjuk fel tanulmányi séták, kirándulások, gyakorlati tevékenységekre és feladatmegoldásokra.
A harmadik évfolyamon a természeti környezetben végbemenő folyamatok megfigyelése kiemelt hangsúlyt kap. Nagyon fontos a jelenségek, dolgok közötti kapcsolatok felismertetése, megismerése.
Kiemelt: elemi megismerési módszerek, a vizsgálat, elemi kísérletek alkalmazása a tanulók által.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Mérőeszközök: hosszúság, tömeg, idő, hőmérséklet méréséhez; térképek, egyszerű képes határozók, álló és mozgóképek.
Kísérleti eszközök: anyagok tulajdonságainak megfigyeléséhez (olvadás, párolgás, forrás, lecsapódás) égés; mágnes.
Veszélyt jelző jelzések – táblázatok, jelek, útvonalrajzok, térképek, iránytű, filmek a fővárosról, tablók.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Legyen képes a természet jelenségeit, folyamatait elemi szinten megfigyelni.
•	Tanítói irányítással tudjon egyszerű megfigyeléseket és vizsgálatokat végezni.
•	Tudjon a mindennapi életben előforduló méréseket elvégezni, tudja azok mértékegységeit használni: hosszúság, tömeg, idő.
•	Használja helyesen az oldódás és olvadás szavakat.
•	Ismerje környezetének legjellemzőbb felszíni formáit és vizeit.
•	Tudja megnevezni a világtájakat. Tudja használni az iránytűt.
•	Ismerje saját testének élettani jellemzőit, életműködésének változását, az egészségestől eltérő állapotát.
•	Ismeretei alapján tudja, hogy felelős a természet jövőjéért, fenntarthatóságáért, ezért becsülje környezetének értékeit.
•	Tudja felsorolni a növények és állatok életéhez szükséges életfeltételeket.
Értékelés
Fontos, hogy ismeretekről egyre több szóbeli feleletet tudjanak adni a tanulók. A szóbeli és írásbeli számonkérés értékelés folyamatos.
Egy-egy témakör lezárását tudáspróba íratásával zárjuk.
Környezet- és természetvédelmi tevékenységért dicséret, jutalmazás.

Témakör
A megismerési módszerek alapozása 
Folyamatos
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Idő, mozgás
Megfigyelés, leírás, összehasonlítás, csoportosítás, vizsgálódás, egyszerű kísérletek végzése a tanulók közvetlen környezetében lévő tárgyak, élőlények érzékelhető tulajdonságai körében, a folyamatok nyomon követése, egyszerű természeti jelenségek felismerése.	Az idő becslése, saját mérések.
Tájékozódás a mindennapok időviszonyaiban.
A tapasztalatok lejegyzése, rendezése tanítói segítséggel. Egyszerű kísérletek megfigyelése és elvégzése. Oksági összefüggések keresése a kísérletek tapasztalatai és a mindennapi tapasztalatok között.	
Becslések, egyszerű mérések szabvány egységekkel (m, dm, cm, mm; t, kg, dkg, g; l, dl, cl, ml, hl; óra, perc, másodperc; °C) tanítói segítséggel.
	Mérések, mérés-sorozatok végzése.

	
A tapasztalatok általánosítása.
Ismerkedés a közvetlen tapasztalással nem megszerezhető ismeretek forrásaival (gyermekenciklopédiák, egyszerű képes határozók, térképe, álló és mozgóképek). A tapasztalatok kifejezése élőszóban, rajzban, írásban tanítói segítséggel.
Információ.	Tapasztalatok megjelenítése egyszerű ábrával, rajzzal. Saját korábbi tapasztalatok beépítése. Gyermekenciklopédiák, könyvek használata adott feldolgozási algoritmus segítségével. 
Tévéműsorok, reklámok és az azokban esetleg előforduló helyes és téves tájékoztatások megfigyelése, elemzése (pl. táplálkozás, gyógymódok).
Az információátadás módjai.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	táplálkozás, gyógymódok.
•	mm, t, g, hét, hónap, év, enciklopédia, térkép, álló és mozgókép.	

Témakör
Az élettelen természet alapismeretei 
Óraszám:	15 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Anyag.

Környezetünk anyagai, az anyagok osztályozása.
Állapot, változás, folyamat.
A környezetben előforduló anyagok mérhető tulajdonságai.
A változások megfigyelése.
A hőmérséklet változása.
A halmazállapot-változások a mindennapi életben.	Tárgy, test és anyag megkülönböztetése a nyelvhasználatban Anyagfajták különbözőségének felismerése, anyagnevek anyagfajtákhoz rendelése.
Az anyagfajta és a használat közti összefüggés felismerése konkrét példákon.
Különféle anyagok felismerése, megkülönböztetése.
Megfigyelések, tapasztalatok, mérési eredmények rögzítése írásban önállóan, előzetes megbeszélés után. Mondatok, rövid szövegek igazságtartalmának eldöntése tapasztalatok, megfigyelések alapján. Rövid szóbeli beszámoló a megfigyelésekről, tapasztalatokról. Tapasztalatszerzés a különböző anyagok halmazállapotainak főbb jellemzőiről. A halmazállapot-változás megtapasztalása, feltételeinek előállítása.	
Az időjárási jelenségek és az anyag tulajdonságainak változása. Fagyás, olvadás, párolgás, forrás, lecsapódás megfigyelése. Az olvadás és oldódás megkülönböztetése.
Vizsgálódás mágnesekkel.	Oksági összefüggés keresése a halmazállapot-változás és egyes hétköznapi jelenségek között.
Az anyagok változása, az annak folyamán megfigyelhető tulajdonságok észrevétele (pl.: égés, oldódás, forrás).
Az elemzett konkrét rendszerek vizsgálata során az elemek állapotaival, a változásokkal kapcsolatos előzetes tudás felszínre hozása, összegyűjtése.	
Éghető és éghetetlen anyagok. Az égés, mint veszélyforrás. Veszélyre figyelmeztető jelek, jelzések.

	Teendők tűz (pl. épülettűz, erdőtűz, ruhatűz) esetén. Önmentési gyakorlat.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	hőmérsékletváltozás, halmazállapot-változás; időjárási jelenségek;
•	fagyás, olvadás, párolgás, forrás, égés, éghető és éghetetlen anyagok, 
•	veszélyforrások; épülettűz, erdőtűz, ruhatűz, mentés.	

Témakör
Az élő természet alapismeretei 
Óraszám:	10 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
A növények életéhez nélkülözhetetlen környezeti feltételek vizsgálata. A környezet változásainak (pl.: fény, talaj, időjárás, szennyező anyagok) hatása a növények életére. A növényi élet évszakos ritmusa.	A növények változásának folyamatos megfigyelése. Egyszerű kísérletek az életfeltételek bizonyítására.	
Az állatok életéhez nélkülözhetetlen környezeti feltételek vizsgálata. A környezet változásainak hatása az állatok életére. Az állatok évszakok szerinti viselkedése. A növények és állatok kapcsolata, egymásrautaltsága.	Különböző állatok viselkedésének, életmódjának, az élőhelyükhöz és más élőlényekhez fűződő kapcsolataiknak megfigyelése a valóságban, valamint álló és mozgóképeken.	
Helyes viselkedésünk a természetben.	Az ember szerepének tisztázása a környezetében élő más élőlények életfeltételeinek alakításában. Tetteink következményeinek kutatása.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	fény, talaj, időjárás, szennyező anyagok.	

Témakör
Testünk és életműködésünk 
Óraszám:	8 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Az ember egészsége.

Testünk mérhető tulajdonságai. Életünk nélkülözhetetlen környezeti feltételeinek vizsgálata. A környezet változásainak hatása életünkre. Egészséges életmód. Helyes napirend. Az egészség és a sport.	Annak felismerése, hogy a környezet állapota az ember egészségére is hatással van.
Az egészséges életkörülmények igénylése.

Az életjelenségek változásainak megfigyelése, mérése. Saját tapasztalatok megbeszélése, összehasonlítása a társakéival.	
A betegség tünetei (rossz közérzet, láz, fájdalom, hasmenés, hányás, vérzés).
A leggyakoribb fertőző betegségek és megelőzésük. A védőoltások fontossága.	A magatartási és illemszabályok, valamint a betegségek, balesetek megelőzése közötti oksági összefüggések keresése (pl. kézmosás, zsebkendőhasználat).	
A beteglátogatás, betegápolás szabályai.
A kuruzslás veszélyei.	Dramatikus játék során a helyes egészségszokások gyakorlása.
Az információk átadásának egyszerű módjai, az érzékelés, mint információszerzés.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	egészséges életmód, helyes napirend, egészség – sport, közérzet, betegség, láz, fájdalom, hasmenés, hányás, vérzés.
•	fertőző betegség, védőoltás, kuruzslás.	

Témakör
Tájékozódási alapismeretek 
Óraszám:	10 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
A tárgyak alaprajza. Kicsinyítés rajzolással.
	Egyszerű alaprajzok készítése. Útvonalak berajzolása az alaprajzba. Térképszerű képes ábrázolások, térképvázlat készítése az iskola környékéről.	
Útvonalrajzok, térvázlatok, térképszerű ábrázolások ismert terepről.
A valóság térképi ábrázolása jelekkel.
A négy fő világtáj. Az iránytű.	A térképvázlaton útvonalak bejelölése, bejárása. Szimbolikus jelek alkalmazása.
Tájékozódás iránytű segítségével.
Térérzet tudatosítása, tájékozódás a térben, irányok, távolságok, hosszak, nagyságrendek meghatározása
/becslés, mérés /.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	alaprajz, kicsinyítés, térképvázlat, térképjelek, világtáj, iránytű	

Témakör
Közlekedés 
Óraszám:	4 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
A lakóhely jellemző közlekedési eszközei. A helyi és távolsági tömegközlekedés eszközei. Helyes és helytelen utazási szokásaink.	Utazás tömegközlekedési eszközökön. A szabálytudat alakítása. Helyes magatartásformák bemutatása, gyakorlása valós helyzetekben. 	
A gyerekek, mint a balesetek okozói.	A gyermekbalesetek és a veszélyhelyzet okainak keresése. Kapcsolat keresése a viselkedés és a gyermekbalesetek között.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	közlekedési szabályok; utazási ismeretek, veszélyhelyzetek az utazásban	

Témakör
Országismeret
Óraszám:	4 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Élet a fővárosban és az ország más vidékein. Hazánk fővárosa Budapest.
Ismerkedés a főváros nevezetes és a gyerekek szempontjából érdekes épületeivel, létesítményeivel, helyeivel.	Közvetlen vagy közvetett (tv, videó, dia, könyv, könyvtár) tapasztalatszerzés: Duna, Vár, Gellérthegy, Országház, hidak, nagykörút, üzletek, színházak, bábszínház, Állatkert, Margitsziget, közlekedés.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	főváros, Budapest, Duna, Országház, Vár, Gellérthegy, hidak, Margit sziget, üzletközpontok, körút
•	közlekedési eszközök: METRO, villamos, HÉV	

KÖRNYEZETISMERET 4. ÉVFOLYAM

ÓRATERV
Témakör	Óra	
A megismerési módszerek alapozása	folyamatos	
Az élettelen természet alapismeretei	10	
Az élő természet alapismeretei	10	
Testünk és életműködésük	6	
Tájékozódási alapismeretek	6	
Közlekedés	2	
Országismeret	8	
Szabadon felhasználható órakeret	4	
Összesen:	46	
Ajánlás
A kötelező órakeret 37 óra, melyből 4 szabadon felhasználható.  Ezeket használjuk fel tanulmányi séták, kirándulások és kerékpártúrák megrendezésére.
Az előző három évfolyamon tanultak összegzése, melyen túl közelebb kerülnek a tanulók a természeti és társadalmi környezethez.
Megismerési módszerek tudatos alkalmazása, gondolkodás fejlesztése, ok-okozati összefüggések felismerése.
Természet-megismerési módszerek fejlesztése – törvényszerűségek felismerése.
Egészséges életmódhoz, betegség megelőzéséhez kapcsolódó szokások kialakítása.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
•	Gyermekenciklopédiák, egyszerű képes határozók, térképek, álló és mozgóképek.
•	A levegő, a víz és a talaj vizsgálathoz szükséges eszközök, nagyító, szűrőpapír.
•	Képek, tablók; lágy és fás szárú növények bemutatása, emlősök, madarak, gerinctelen állatok.
•	Filmek, videó, tablók – dohányzás, alkoholfogyasztás, kábítószer káros hatásai.
•	Magyarország domborzati, közigazgatási térképe.
•	Közlekedési tablók, táblák – a gyalogos és kerékpáros közlekedési szabályainak megismeréséhez.
•	Képek, tablók hazánk nevezetességeiről. Híres magyarok – képsorozat.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Ismerje a különböző halmazállapotú anyagok főbb jellemzőit (alaktartás, átlátszóság, összenyomhatóság).
•	Ismerje a levegő, a víz, talajszennyező forrásokat, károsító hatásának következményeit.
•	Szándékosan ne szennyezze környezetét, tudja, hogy helytelen viselkedésének milyen környezeti hatásai lehetnek.
•	Ismerje az összefüggést az élőlény helye, életmódja és testfelépítése között.
•	Tudja felismerni, megnevezni egy fás szárú, egy lágyszárú növény, egy emlős, egy gerinctelen állat testrészeit.
•	Ismerje lakóhelyének jellemző növényeit, madarait, állatait.
•	Ismerje főbb testméreteit (magasság, tömeg, mellbőség) és életműködésének jellemző értékeit (lépésszám, pulzusszám, testhőmérséklet).
•	Ismerje, mely “anyagok” hatnak károsan az egészségére.
•	Tudja megnevezni, homokasztalon kialakítani a különböző felszíni formákat (domb, hegy, síkság), felismerni a domborzat és vízrajz ábrázolását a térképen.
•	Tudjon tájékozódni Magyarország domborzati és közigazgatási (megyei) térképén, lakóhelyének térképén és annak környékén.
•	Ismerje, tudja felsorolni hazánk nagy tájait, legnagyobb folyóit, tavait.
•	Legyen ismerete a Föld mozgásairól.

Értékelés
A tanulók szóbeli számonkérése, érdemjeggyel való értékelése folyamatos. Fontos, hogy egy-egy anyagrészből összefüggő szóbeli feleletet tudjanak adni. Egy-egy témakör végét tudáspróba íratásával zárjuk.
Értékeljük órai aktivitását, csoportokban végzett tevékenységét (együttműködési képességét).

Témakör
A megismerési módszerek alapozása
Folyamatos
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Tudomány, tudományos világkép, a tudomány természete
Állapot, változás, folyamat.
Megfigyelés, leírás, összehasonlítás, csoportosítás, vizsgálódás, egyszerű kísérletek végzése, a tanulók közvetlen környezetében lévő tárgyak, élőlények érzékelhető tulajdonságai körében, a folyamatok nyomon követése, következtetések, egyszerű összefüggések felismerése.	A tudományos vizsgálat iránti igény fokozatos formálása
Ismert állapotok, változások, folyamatok elkülönítése, megnevezése, a rendszerek leírásában való használata.
A tapasztalatok lejegyzése, rendezése, elemzése tanítói segítséggel. Folyamatos megfigyelés.	
Önálló mérés a gyakori szabvány mértékegységek alkalmazásával	Méréssor megtervezése, végzése.	
Az ismeretforrások (gyermekenciklopédiák, egyszerű képes határozók, térképe, álló és mozgóképek) felhasználása a megismeréshez tanítói segítséggel.	Az egyéni ismeretszerzés megalapozása.
Búvárkodás a könyvtárban. Önálló beszámolók a könyvtári tájékozódás eredményéről.	
A tapasztalatok rögzítése élőszóban, rajzban, írásban tanítói segítséggel.
Információ.	Összefüggő feleletek tanítói kérdésekre. A jelenségek megfigyelésével, okok keresésével következtetések levonása.
Az információ átadásának egyszerű módjai, az érzékelés, mint információszerzés.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	vizsgálódás, kísérlet, ismeretforrások: enciklopédiák, lexikonok, álló és mozgókép.	

Témakör
Az élettelen természet alapismeretei
Óraszám:	10 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Természet.

Az otthon tisztasága, szennyező forrásai.
Környezetünk tisztasága, szennyezettsége.	A természeti környezetnek mint a világ védelemre szoruló részének értelmezése. Annak fokozatos belátása, hogy az emberi tevékenység és maga az ember a természeti folyamatok szerves része.
Folyamatos megfigyelések egyszerű vizsgálatok, kísérletek a levegő, a víz a talaj tisztaságáról.	
A lakóhely levegőjének, vizeinek tisztasága, szennyezettsége. Szennyező források a környezetben, a szennyezés hatása az élőlényekre, az emberre. Fenntarthatóság, a környezet védelme. A megelőzés, a védekezés lehetőségei. 	Környezetünkből vett vízminták egyszerű vizsgálata. Egyszerű eljárás a víz tisztítására, szűrésére. A lakóhely levegőtisztaságának megfigyelése. Levegő-, víz-, talajvizsgálat érzékszervekkel és egyszerű vizsgáló eszközökkel (pl. nagyító, szűrőpapír).	
Az anyag nyersanyagból termékké való átalakulásának végigkísérése.
Különválogató hulladékgyűjtés.	A különválogató hulladékgyűjtés jelentőségének felismerése és szükségességének belátása.	
A környezet szennyeződése miatt kialakuló veszélyhelyzetek felismerése, az önvédelem lehetőségének megismerése.

Halmazállapot.

Halmazállapot – változás.

Anyagszerkezet /részecskeelmélet/.	A lakóhely környezetében előforduló anyagok összetettségének észrevétele. Kapcsolat keresése az egyes anyagok tulajdonságai és a környezetszennyezés között. Jelenlegi viselkedésünk, szokásaink és azok jövőbeli környezeti hatásai közötti egyszerű összefüggések felismerése.
Ismerkedés egyes technikai eszközök folyamatos működésével. A halmazállapotok bemutatása, a tudományos értelmezéseknek megfelelő megkülönböztetése. A porok nem kemény, de szilárd anyagok, a folyadék és a víz fogalma világosan elkülönül, a nagyobb viszkozitású folyadékok is folyadékok, természetesen a viszkozitás fogalmának meghatározása nélkül.
Halmazállapot – változások felismerése, besorolásuk a főbb típusokba. Konkrét halmazállapot – változások során annak bemutatása, elemzése, hogy az anyagok nem tűnnek el.
Az anyag szerkezetével kapcsolatos gyermeki elképzelések feltárása, ezzel kapcsolatos beszélgetések.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	környezetszennyező források, víztisztaság, levegőtisztaság, szelektív hulladékgyűjtés 	

Témakör
Az élő természet alapismeretei
Óraszám:	10 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Életműködések
Az élővilág szerveződési szintjei.

A növények anyagcseréjével kapcsolatban kialakult gyermeki elképzelések feldolgozása
A tanuló környezetében megfigyelhető élőhelyek jellemzői. Az erdő, a füves és vizes élőhelyek néhány gyakori, jellemző növény- és állatfajának jellemzői (mérete, testfelépítése, jellemző részei, szervei, táplálkozása, szaporodása, változása illetve viselkedése, alkalmazkodása).	
A szerv, szervezet, fajta, fajszintekkel való ismerkedés példákon keresztül, megnevezések tanulása már ismert „egységekkel” kapcsolatban.

Egyszerű összefüggések keresése az élőlény élőhelye, életmódja és testfelépítése között. A helyi környezet és az élőlények környezetalakító hatásának vizsgálata. A lakóhelyen megfigyelhető néhány lágy- és fás szárú növény, valamint néhány emlős, madár, gerinctelen állat tulajdonságainak rendszerezett megismerése, ezek táplálékláncba sorolása.	
Az ember hatása az élőhelyekre. A természet védelmének fontossága, védett helyi természeti értékek.	Annak észrevétele, hogy jelen cselekedeteink befolyásolják a jövőt. Kapcsolat keresése az ember tevékenysége és a természet veszélyeztetettsége között.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	élőhely, életmód, testfelépítés, lágy és fás szárú növény, emlős, madár, gerinctelen állat, tápláléklánc.	

Témakör
Testünk és életműködésünk
Óraszám:	6 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Evolúciós szemlélet

Az ember életkori szakaszai.
A különböző korú emberek szervezetének, életműködéseinek, viselkedésének összehasonlítása.

Az élet	A születéssel, az egyedfejlődéssel és az öröklődéssel kapcsolatos gyermeki elképzelések felszínre hozása, összehasonlítása más, köztük a tudományos nézetekkel való összevetése /természetesen csak a gyerekek létező, előzetes tudásával feldolgozható témákban/.

Megfigyelés, mérés a testen. A mérések rögzítése, tanítói segítséggel.

Az élet értelmezésére vonatkozó gyermeki elképzelések felszínre hozása, ütköztetése más elképzelésekkel. Az életjelenségekhez kötött életértelmezés fokozatos erősítése.
Az élő és élettelen összehasonlítása.	
Helyes és helytelen szokásaink. Az egészséget károsító szokások (dohányzás, alkoholfogyasztás, kábítószerezés) kialakulása, veszélye, felkészülés az elutasításukra.
A reklámok hatása életmódunkra.	Dramatikus játékok az életkorok jellemzőiről, helyes és helytelen szokásainkról. A reklámok elemzése az elérni kívánt hatás és a valóság összevetésével.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	életkorok, szokások, reklámok	

Témakör
Tájékozódási alapismeretek
Óraszám:	6 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
A lakóhely, Magyarország, a Föld, az Univerzum

A domborzat és a vízrajz ábrázolása a térképen. Különböző domborzatú tájak, legnagyobb folyóink, tavaink felismerése Magyarország domborzati és vízrajzi térképén.	Térérzet tudatosítása, tájékozódás a térben, irányok, távolságok, hosszak, nagyságrendek meghatározása /becslés, mérés/
Földön kívüli térségek létének felismerése.
Az égitestekkel kapcsolatos elképzelések felszínre hozása, megfogalmazása, megbeszélése.
A Naprendszerbeli égitestek viszonyaival /heliocentrikus kép/, valamint a Föld alakjával kapcsolatos tudományos kép megformálása.
Elemi ismeretek gyűjtése égitestekről, egyszerű megfigyelések végzése a meglévő tudás ellenőrzése érdekében.

Közvetlen tapasztalatszerzés a lakóhely jellemző felszíni formáiról és felszíni vizeiről. Közvetett tapasztalatszerzés a helyben nem megtapasztalható felszíni formákról és vizekről.	
A lakóhely a térképen.	Tájékozódási gyakorlat a lakóhely térképével, egyszerű tájolóval. Elemi szintű tájékozódás Magyarország domborzati térképén. A lakóhely megkeresése Magyarország térképén.	
Tájaink képekben.	Magyarország nagytájainak felismerése jellemző képek, leírások alapján.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	domborzat, vízrajz, térkép, folyók, tavak, tájoló, égitestek, a Föld	

Témakör
Közlekedés
Óraszám:	2 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
A kerékpáros közlekedés szabályai. A kerékpározás veszélyei.	Gyakorlatok a kerékpáros közlekedés szabályainak elsajátítására.	
Utazás megtervezése.	Egyszerű utazás megtervezése menetrend segítségével.	
A kerékpáros balesetek elkerülése.	Veszélyhelyzetek elemzése.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	közlekedési táblák, veszélyek a közlekedésben	

Témakör
Országismeret
Óraszám:	8 óra
Tartalom	Belépő tevékenységek	
Hazánk természeti szépségei, kulturális emlékei, értékei képekben. Településtípusok (város, falu, tanya)	A lakóhely és környékének természeti és kulturális értékeinek megkeresése a térképen, felismerése képről. Jellemző képek gyűjtése, rendezése.	
Népcsoportok, kisebbségek hazánkban. Magyarok a határon túl.	Tájékozódás arról, hogy magyarokon kívül más népek is élnek határainkon belül, és hogy magyarok élnek határainkon kívül is.	
Híres magyarok, hírünk a világban. A lakóhely nevezetes szülöttei.	Híres emberek fennmaradt emlékeinek felkutatása a lakóhely múltjából.	
Ismeretek, GYAKORLATOK	
•	város, falu, tanya, kisebbségek, kulturális értékek	

TERMÉSZETISMERET 5-6. évfolyam
A tanterv, a NAT Ember a természetben és a Földünk – környezetünk Műveltségterület követelményeit fedi le integrált tantárgyként.
A tantárgy óraszáma: 148
Ennek felosztása:

Évfolyam	5.	6.	Összesen	
Tantárgy	Heti	Évi	Heti	Évi	ÓRA	
Természetismeret	2	74	2	74	148	

Alapelvek, célok és feladatok
Az Ember a természetben műveltségi területen folyó nevelés-oktatás során a tanulók lehetőséget és hathatós segítséget kapnak ahhoz, hogy korszerű természettudományos műveltséget, világképet, gondolkodás- és szemléletmódot építsenek fel magukban. Megismerkedhetnek az anyagok tulajdonságaival, a természeti környezet változásaival, kölcsönhatásaival, a jelenségekkel, a törvényszerűségekkel. Több más műveltségi területtel együttműködve tekinthetik át az embernek, az általa létrehozott társadalomnak, valamint az őt körülvevő természetnek a kölcsönhatásait. A műveltségi területen zajló nevelés-oktatás a fenntartható fejlődés és az elvárható biztonság igényeinek megfelelően formálja a tanulók gondolkodásmódját, természethez való viszonyát. A környezettudatos, a természet kincseit védő, óvó magatartás a Föld iránt érzett felelősség kialakításához járul hozzá. A műveltségi terület arra hívja fel a tanulók figyelmét, hogy az ember része a természetnek, annak rendszereivel megbonthatatlan egységet alkot, társadalmi és egyéni cselekvései a természet folyamatainak részét képezik. Ez az összefonódás mutat rá az ember, az emberiség és az egyének sajátos felelősségére is. A műveltségi terület keretei között a természeti és technikai problémák társadalmi viszonyokat is figyelembe vevő megoldására nevelhetjük a tanulókat, aktív, viszonyaikat változtatni képes, kritikus, kreatív emberekké formálva őket.
Az Ember a természetben műveltségi terület keretében zajló nevelő-oktató munka feladata, célja sokrétű:
•	a diszciplínáktól független általános természettudományos fogalmak, eljárások és szemléletmódok formálása;
•	készségek, képességek alakítása, a személyiségjegyek pozitív formálása;
•	a tudomány, a tudományos kutatás mint társadalmi tevékenység bemutatása;
•	a fizikai, kémiai és az életre vonatkozó tudásrendszerek alakítása;
•	a tudományok egymásra épülését biztosító külső és belső feltételek kiemelése, a tudásrendszerek összehangolása;
•	a tudomány és technika, valamint a társadalom fejlődésének kapcsolatát érintő meggyőződések formálása;
•	a tanulók rendszerben, kölcsönhatásban, kapcsolatokban történő gondolkozásának erősítése;
•	az életben nélkülözhetetlen s elsősorban a természettudományokban begyakorolható megismerési, tanulási, értelmezési technikák és módszerek azonosítása, fejlesztése (pl. megfigyelés, kísérletezés, mérés, következtetés, összehasonlítás);
•	a természettudomány szerepének megismertetése a társadalmi folyamatokban, a személyes sorsok alakulásában, nevelés arra, hogy az így szerzett tudás felelős cselekvésben nyilvánuljon meg;
•	a tudomány természetére, történetére és a kiemelkedő alkotók munkásságára vonatkozó ismeretek alakítása. (A magyar vonatkozások, s ezek európai kapcsolatainak kiemelésével.)
Az Ember a természetben műveltségi területen folyó nevelés-oktatás a természeti folyamatok, összefüggések s az ember ezekkel való kapcsolatának tényleges megértésére épül. Az értelmes tanulás feltétele, hogy a tanulók megismeréssel kapcsolatos beállítódásait a tudás önálló, tevékeny formálásának lehetőségébe és fontosságába vetett meggyőződés határozza meg. Maga a megismerési, tanulási folyamat a tanulók aktív, értelmező tevékenysége, a tapasztalatoknak a már meglévő elképzelések keretei között történő feldolgozása, az eredmények önálló, kritikus értékelése és alkalmazása. Az értelmes tanulás során létrejövő tudásrendszernek alkalmasnak kell lennie környezetünk jelenségeinek előrejelzésére, magyarázatára, s alkalmazhatónak kell bizonyulnia a mindennapi tevékenységek során.
Az iskolázás 1–6. évfolyamában zajló természettudományos nevelés a természeti világ elemi megismerésének lehetőségét biztosítja a 6–12 évesek számára. A tanulók elsajátíthatják a tudományos megismerés legelemibb eljárásait, a megismerési folyamatokkal kapcsolatos általános tudásrendszereket és műveleteket, mint amilyen:
•	az előzetes elképzelések formába öntése, a hipotézisalkotás, a megfigyelések és a kísérletek tervezése;
•	a mindennapokból ismert mennyiségek elemi szintű értelmezése, tudatos használata, mérése;
•	a tapasztalatok szóban, írásban való nyelvileg helyes megfogalmazása, rajzban, grafikonon történő rögzítése, a problémamegoldás elemi műveletei;
•	az ismeretszerzés, tájékozódás már kisiskoláskorban elérhető és gyakorolható módszerei.
A természetismeret tantárgy tartalmában és szemléletében szervesen épül az 1-4. évfolyam környezetismeret tantárgyára, azzal egységes rendszert alkot. Célja az 1-4. évfolyamon megalapozottak továbbfejlesztése mind az elemi természettudományos megismerés módszereinek, mind az egészséges és környezettel harmonikus életvezetési szokások tekintetében.
Célja, hogy a tanulók képessé váljanak a természet jelenségeinek elemi szintű értelmezésére. A tantárgy vizsgálódásának középpontjában ezért nem az egyes természettudományok alaptételei, hanem az élő és élettelen természet konkrét valósága, a jelenségek, a táj és a környezet áll. A megismerés ebből következőleg komplex, egészleges.
Az 5-6. évfolyamon tanuló gyermek természettudományos gondolkodását jobbára még a szemléletes képi tartalmak jellemzik, de ebben az életkori szakaszban már megalapozódnak annak absztrakt kategóriái is. Ugyanakkor a valóságos természeti folyamatok, összefüggések, törvényszerűségek megértéséhez szükséges térbeli és időbeli elvonatkoztatás képessége egyre árnyaltabb és biztosabb képzetek kialakítását teszi lehetővé. Az elemi természettudományos nevelés fontos feladata tehát a konkretizálásra és általánosításra építve az elvonatkoztatás képességének alapozása, az egyszerű absztrakt fogalmak, ítéletek és következtetések használatának megtanítása.
Ismeretei alapján elvárható, hogy a gyermek egyre biztosabban igazodjék el közvetlen, majd távolabbi környezetében, a közvetlenül, majd közvetetten megismerhető természeti folyamatok, történések körében. Továbbra sem törekszünk azonban az elvont tudományos fogalmak meghatározására, definíciószerű megtanítására. Ebben az életkori szakaszban a természettudományos gondolkodáshoz szükséges képességeket kell megalapoznunk. Kívánatos, hogy a gyermek a természetismeret tantárgy képzési folyamatában találkozzék az értelmes, összefüggésekre épülő tanulás eljárásaival, gyakorolhassa azokat egyénileg és társaival együttműködve is. Legyen módja kielégíteni egyéni érdeklődését, illetve szerezhessen örömteli megismerési, tanulási élményeket. A lehetőségekhez képest segítsen a tantárgy az iskolán kívül szerzett ismeretek feldolgozásában is.
A természetismeret tanítása során a környezet állapota iránti érzékenység, az ökológiai szemlélet, valamint a helyes környezeti attitűdök, magatartás, értékrend alakítására is figyelmet kell fordítanunk. Támogassuk a tanulókat a környezetük használatára vonatkozó helyes döntéseik meghozatalában, segítsük környezettudatuk, felelősségérzetük fejlődését.
Mind a természetismeret tanulása során elsajátított ismereteknek, mind a gondolkodási képességeknek biztonságos alapot kell képezniük a későbbi természettudományos tantárgyak – a fizika, a kémia, a biológia és egészségtan, illetve a földrajz – elsajátításához. A fizika 6. évfolyamban külön tantárgy lesz heti egy órában.
Kiemelt fejlesztési feladatok
Énkép, önismeret
A személyiség fejlődését azzal segíthetjük elő, ha önmaguk megismerésére motiváló tanulási környezetet szervezünk a tanulók számára. Énképük és önismeretük gazdagodásához ezért olyan tanulási környezetet célszerű biztosítanunk, amely fokozza az őket körülvevő személyek és dolgok egyre tágabb körei iránti érzékenységet, illetve kialakítja bennük az alapvető erkölcsi, etikai normák iránti fogékonyságot. A Nemzeti alaptantervben megnevezett nevelési értékek abban az esetben épülnek be a fejlődő személyiségbe, ha a tanulási tartalmak elsajátítása során a tanulók maguk is aktív részeseivé válnak ezen értékek megnevezésének és azonosításának. Ahhoz, hogy tanulóink képesek legyenek énképükbe integrálni az újabb és újabb ismereteket, folyamatosan gondoskodnunk kell arról is, hogy egyre kompetensebbnek érezzék magukat saját nevelésük, személyes biztonságuk, sorsuk és életpályájuk alakításában. Ennek érdekében a Nemzeti alaptanterv műveltségi területein a nevelés és oktatás pedagógiai szervezését a tanuló ember szempontjából közelítsük meg, és törekedjünk a tanulók ön- és világszemléletének folyamatos fejlesztésére.
Hon- és népismeret
Elengedhetetlen, hogy a tanulók megismerjék népünk kulturális örökségének jellemző sajátosságait, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit. Mélyedjenek el a kiemelkedő magyar történelmi személyiségek, tudósok, feltalálók, művészek, írók, költők, sportolók tevékenységének, munkásságának tanulmányozásában. Ismerjék meg a haza földrajzát, irodalmát, történelmét, mindennapi életét. Sajátítsák el azokat az ismereteket, gyakorolják azokat az egyéni és közösségi tevékenységeket, amelyek az otthon, a lakóhely, a szülőföld, a haza és népei megismeréséhez, megbecsüléséhez, az ezekkel való azonosuláshoz vezetnek. Ismerjék meg a városi és a falusi élet hagyományait, jellegzetességeit.
Segítsük elő a harmonikus kapcsolat kialakítását a természeti és társadalmi környezettel. Alapozzuk meg tanulóinkban a nemzettudatot, mélyítsük el a nemzeti önismeretet, a hazaszeretetet és ettől elválaszthatatlan módon a hazánkban és szomszédságunkban élő más népek, népcsoportok értékeinek és eredményeinek megbecsülését. Ösztönözzük a fiatalokat a szűkebb és tágabb környezet történelmi, kulturális és vallási emlékeinek, hagyományainak feltárására, ápolására. Késztessük őket az ezekért végzett egyéni és közösségi tevékenységre.

Európai azonosságtudat – egyetemes kultúra
Európa a magyarság tágabb hazája. A tanulók szerezzenek ismereteket az Európai Unió kialakulásának történetéről, alkotmányáról, intézményrendszeréről, az uniós politika szempontrendszeréről. Diákként és felnőttként tudjanak élni a megnövekedett lehetőségekkel. Magyarságtudatukat megőrizve váljanak európai polgárokká.
Tanulóink már az Európai Unió polgáraiként fogják felnőtt életüket leélni, ezért arra kell törekednünk, hogy iskolás éveik alatt olyan ismeretekkel, személyes tapasztalatokkal gazdagodjanak, amelyek birtokában meg tudják majd találni helyüket az európai nyitott társadalmakban. Nem kevésbé fontos az sem, hogy európai identitásuk megerősödésével legyenek nyitottak és elfogadóak az Európán kívüli kultúrák iránt is.
A tanulók ismerjék meg az egyetemes emberi civilizáció legjellemzőbb, legnagyobb hatású eredményeit. Váljanak nyitottá és megértővé a különböző szokások, életmódok, kultúrák, vallások, a másság iránt. Szerezzenek információkat az emberiség közös, globális problémáiról, az ezek kezelése érdekében kialakuló nemzetközi együttműködésről. Növekedjék érzékenységük a problémák lényege, okai, az összefüggések és a megoldási lehetőségek keresése, feltárása iránt. Az iskolák és a tanulók törekedjenek arra, hogy közvetlenül is részt vállaljanak a nemzetközi kapcsolatok ápolásában.
Környezeti nevelés
A környezeti nevelés átfogó célja, hogy elősegítse a tanulók környezettudatos magatartásának, életvitelének kialakulását annak érdekében, hogy a felnövekvő nemzedék képes legyen a környezeti válság elmélyülésének megakadályozására, elősegítve az élő természet fennmaradását és a társadalmak fenntartható fejlődését.
A fenntarthatóság pedagógiai gyakorlata feltételezi az egész életen át tartó tanulást, amelynek segítségével olyan tájékozott és tevékeny állampolgárok nevelődnek, akik kreatív, problémamegoldó gondolkodásmóddal rendelkeznek, eligazodnak a természet és a környezet, a társadalom, a jog és a gazdaság terén, és felelős elkötelezettséget vállalnak egyéni vagy közös tetteikben.
Mindez úgy valósítható meg, ha a különös figyelmet fordítunk a tanulók természettudományos gondolkodásmódjának fejlesztésére.  Ha a tanulók érzékennyé válnak környezetük állapota iránt, képesek lesznek a környezet sajátosságainak, minőségi változásainak megismerésére és elemi szintű értékelésére, a környezet természeti és ember alkotta értékeinek felismerésére és megőrzésére, a környezettel kapcsolatos állampolgári kötelességeik vállalására és jogaik gyakorlására. A környezet ismeretén és a személyes felelősségen alapuló környezetkímélő magatartás egyéni és közösségi szinten egyaránt a tanulók életvitelét meghatározó erkölcsi alapelv.
A környezeti nevelés során a tanulók ismerjék meg azokat a jelenlegi folyamatokat, amelyek következményeként bolygónkon környezeti válságjelenségek mutatkoznak. Konkrét hazai példákon ismerjék fel a társadalmi-gazdasági modernizáció pozitív és negatív egyénre gyakorolt hatásait a környezeti következmények tükrében.
A tanulók kapcsolódjanak be közvetlen környezetük értékeinek megőrzésébe, gyarapításába. Életmódjukban a természet tisztelete, a felelősség, a környezeti károk megelőzésére való törekvés váljék meghatározóvá. Magatartásukban alakuljon ki és erősödjön meg a személyes biztonságra való törekvés. Szerezzenek személyes tapasztalatokat az együttműködés, a környezeti konfliktusok közös kezelése és megoldása terén.
Információs és kommunikációs kultúra
Az információs és kommunikációs kultúra a megismerést, az eligazodást, a tanulást, a tudást, az emberi kapcsolatokat, az együttműködést, a társadalmi érintkezést szolgáló információk megtalálása, felfogása, megértése, szelektálása, elemzése, értékelése, felhasználása, közvetítése, alkotása.
Kiemelt feladat a megismerési képességek fejlesztése, különös tekintettel a megfigyelési, kódolási, értelmezési, indoklási, bizonyítási képességekre, amelyek az információs és kommunikációs kultúra szerves részét képezik. Kommunikációs kultúránk szerves része az anyanyelv tudatos és igényes használata, valamint az idegen nyelvű, illetve a különböző kultúrák közötti információcsere.
A közoktatás egész időszakában minden műveltségi területen nagy gondot kell fordítani a kritikai és kreatív olvasás képességének fejlesztésére, beleértve mind a valós, mind a virtuális csatornákon keresztül felfogott jelek befogadását, értelmezését és megválaszolását. Az iskolának az elektronikus média hatásmechanizmusainak megértésére, általában a különböző médiumokban való eligazodásra, az igényelt információ megtalálására, szelektív használatára kell nevelnie, figyelembe véve az információt befogadó egyén személyisége, lelki egészsége védelmének elősegítését. Olyan fiatalokat kell kibocsátania, akik sikeres tanulási stratégiákkal használják ki az információs világháló lehetőségeit és eszközeit az élethosszig tartó tanulás során.
Az információs és kommunikációs kultúra részben az egyén szocializációjának, a társadalmi érintkezésnek, az egyéni és közösségi érdek érvényesítésének, egymás megértésének, elfogadásának, megbecsülésének döntő tényezője.
Tanulás
A tanulás a pszichikum módosulása külső tényezők hatására, tehát nem csupán ismeretelsajátítás és a figyelem, emlékezet működtetése. Tág értelmezése magában foglalja valamennyi értelmi képesség és az egész személyiség fejlődését, fejlesztését. Ez az iskola alapfeladata.
A tanulás számos összetevője tanítható. Minden nevelő teendője, hogy felkeltse az érdeklődést a különböző szaktárgyi témák iránt, útbaigazítást adjon annak szerkezetével, hozzáférésével, elsajátításával kapcsolatban, valamint tanítsa a gyerekeket tanulni. A tanulók tegyenek szert fokozatos önállóságra a tanulás tervezésében. Vegyenek részt a kedvező körülmények (külső feltételek) kialakításában. Élményeik és tapasztalataik alapján ismerjék meg és tudatosítsák saját pszichikus feltételeiket. Az eredményes tanulás módszereinek, technikáinak elsajátíttatása, gyakoroltatása főleg a következőket foglalja magában: az előzetes tudás és tapasztalatok mozgósítása; az egyénre szabott tanulási módszerek, eljárások kiépítése; a csoportos tanulás módszerei, a kooperatív csoportmunka; az emlékezet erősítése, a célszerű rögzítési módszerek kialakítása; a gondolkodási kultúra művelése; az önművelés igényének és szokásának kibontakoztatása; az élethosszig tartó tanulás eszközeinek megismerése, módszereinek elsajátítása; az alapkészségek kialakítása (az értő olvasás, az íráskészség, a számfogalom fejlesztése).
A tanulás fontos színtere és eszköze az iskola könyvtára és informatikai bázisa. A hagyományos tantermi oktatást az iskola keretein belül is kiegészítik az egyéni tanulás lehetőségei, amelyhez sokféle információforrás gyors elérésére van szükség. A könyvtár használata minden ismeretterületen nélkülözhetetlen. A könyvtári ismeretszerzés technikáját, módszereit – mind a nyomtatott dokumentumok, mind az elektronikus dokumentumok használatával – az önálló ismeretszerzés érdekében a tanulóknak el kell sajátítaniuk. Ismerjék a könyvtárban való keresés módját, a keresést támogató eszközöket, a főbb dokumentumfajtákat, valamint azok tanulásban betöltött szerepét, információs értékét. Sajátítsák el az adatgyűjtés, témafeldolgozás, forrásfelhasználás technológiáját, az interneten való keresés stratégiáját és alakuljon ki bennük a rendszerezett tudás megszerzésének, átadásának képessége. Váljanak rendszeres könyvtárhasználóvá, tanulják meg az iskolai könyvtár, az Országos Dokumentum-ellátási Rendszer, az elektronikus könyvtárak és a teljes könyvtári rendszer szolgáltatásainak igénybevételét, a könyvtári adatbázisok használatát. Ennek érdekében ismerjék az országos szakkönyvtárakat is.
A tanulási folyamatot jelentősen átalakítja az informatikai eszközök és az elektronikus oktatási segédanyagok használata. Ez új lehetőséget teremt az ismeretátadásban, a kísérleteken alapuló tanulásban, valamint a csoportos tanulás módszereinek kialakításában.
A pedagógus fontos feladata, hogy megismerje a tanulók sajátos tanulási módjait, stratégiáit, stílusát, szokásait. Vegye figyelembe a megismerés életkori és egyéni jellemzőit, ezekre alapozza a tanulás fejlesztését. Gondosan kutassa fel és válassza meg a fejlesztés tárgyi-cselekvéses, szemléletes-képi és elvont-verbális útjait, és ruházza fel azokat életszerű tartalommal. Törekedjen a gondolkodási képességek, elsősorban a rendszerezés, a valós vagy szimulált kísérleteken alapuló tapasztalás és kombináció, a következtetés és a problémamegoldás fejlesztésére, különös tekintettel az analízis, szintézis, összehasonlítás, általánosítás és konkretizálás erősítésére, a mindennapokban történő felhasználására. Olyan tudást kell kialakítani, amelyet új helyzetekben is lehet alkalmazni. Előtérbe kerül az új ötletek kitalálása, azaz a kreatív gondolkodás fejlesztése. Ezzel párhuzamosan érdemes nagy hangsúlyt helyezni a tanulói döntéshozatalra, az alternatívák végiggondolására, a variációk sokoldalú alkalmazására, a kockázatvállalás, az értékelés, az érvelés és a legjobb lehetőségek kiválasztásának területeire. Fontos feladat a kritikai gondolkodás megerősítése, a konfliktusok kezelése, az életminőség javítása, az életvitel arányainak megtartása, az értelmi, érzelmi egyensúly megteremtése, a teljesebb élet megszervezése.
Testi és lelki egészség
Az iskolára nagy feladat és felelősség hárul a felnövekvő nemzedékek egészséges életmódra nevelésében. Minden tevékenységével szolgálnia kell a tanulók egészséges testi, lelki és szociális fejlődését. Személyi és tárgyi környezetével az iskola segítse azoknak a pozitív beállítódásoknak, magatartásoknak és szokásoknak a kialakulását, amelyek a gyerekek, a fiatalok egészségi állapotát javítják.
Az egészséges életmódra nevelés nemcsak a betegségek megelőzésének módjára tanít, hanem az egészséges állapot örömteli megélésére és a harmonikus élet értékként való tiszteletére is nevel. A pedagógusok készítsék fel a gyerekeket, a fiatalokat arra, hogy önálló, felnőtt életükben legyenek képesek életmódjukra vonatkozóan helyes döntéseket hozni, egészséges életvitelt kialakítani, konfliktusokat megoldani. Fejlesszék a beteg, sérült és fogyatékos embertársak iránti elfogadó és segítőkész magatartást. Ismertessék meg a környezet – elsősorban a háztartás, az iskola és a közlekedés, veszélyes anyagok – leggyakoribb, egészséget, testi épséget veszélyeztető tényezőit. Készüljenek fel a veszélyhelyzetek egyéni és közösségi szintű megelőzésére, kezelésére. Az iskola feladata az is, hogy felkészítsen az önálló gyalogos közlekedésre, a tömegközlekedési eszközök használatára, az utasbalesetek elkerülésének módjaira. Figyelmet kell fordítani továbbá a veszélyes anyagok, illetve készítmények helyes kezelésére, legfontosabb szabályaira (felismerésére, tárolására). Nyújtsanak támogatást a gyerekeknek – különösen a serdülőknek – a káros függőségekhez vezető szokások (pl. dohányzás, alkohol- és drogfogyasztás, rossz táplálkozás) kialakulásának megelőzésében. Segítsék a krízishelyzetbe jutottakat. Az iskola megkerülhetetlen feladata, hogy foglalkozzon a szexuális kultúra és magatartás kérdéseivel, és figyelmet fordítson a családi életre, a felelős, örömteli párkapcsolatokra történő felkészítésre. Az egészséges, harmonikus életvitelt megalapozó szokások a tanulók cselekvő, tevékeny részvételével alakíthatók ki. Fontos, hogy az iskolai környezet is biztosítsa az egészséges testi, lelki, szociális fejlődést. Ebben a pedagógusok életvitelének is jelentős szerepe van.
Felkészülés a felnőtt lét szerepeire
A felnőtt lét szerepeire való felkészülés egyik fontos eleme a pályaorientáció. Általános célja, hogy segítse a tanulók további iskola- és pályaválasztását. Összetevői: az egyéni adottságok, képességek megismerésén alapuló önismeret fejlesztése; a legfontosabb pályák, foglalkozási ágak tartalmának, követelményeinek és a hozzájuk vezető utaknak, lehetőségeknek, alternatíváknak tevékenységek és tapasztalatok útján történő megismerése; a lehetőségek és a valóság, a vágyak és a realitások összehangolása. Tudatosítanunk kell a tanulókban, hogy életpályájuk során többször pályamódosításra kényszerülhetnek.
Az iskolának – a tanulók életkorához és a lehetőségekhez képest – átfogó képet kell nyújtania a munka világáról. Ennek érdekében olyan feltételek, tevékenységek biztosítására van szükség, amelyek elősegíthetik, hogy a tanulók kipróbálhassák képességeiket, elmélyedhessenek az érdeklődéseiknek megfelelő területeken, ezzel is fejlesztve ön- és pályaismereteiket.
A pályaorientáció csak hosszabb folyamat során és csak akkor lehet eredményes, ha a különböző tantárgyak, órán és iskolán kívüli területek, tevékenységek összehangolásán alapul. A pályaorientáció területén található kulcskompetenciák közül kiemelt figyelmet igényel a rugalmasság, az együttműködés és a bizonytalanság kezelésének a képessége egyéni és társadalmi szinten egyaránt.
A tanulók hatékony társadalmi beilleszkedéséhez, az együttéléshez és a részvételhez elengedhetetlenül szükséges a szociális és társadalmi kompetenciák tudatos, pedagógiailag megtervezett fejlesztése. Olyan szociális motívumrendszer kialakításáról és erősítéséről van szó, amely gazdasági és társadalmi előnyöket egyaránt hordoz magában. A szociális kompetenciák fejlesztésében kiemelt feladat a segítéssel, együttműködéssel, vezetéssel és versengéssel kapcsolatos területek erősítése. Ezzel párhuzamosan szükséges a társadalmi-állampolgári kompetenciák körét is meghatározni, nevezetesen a jogaikat érvényesítő, a közéletben részt vevő és közreműködő tanulók képzéséről van szó. A szociális és társadalmi kompetenciák fejlesztésének fontos részét képezik a gazdasággal, az öntudatos fogyasztói magatartással, a versenyképesség erősítésével kapcsolatos területek, mint például a vállalkozási, a gazdálkodási és a munkaképesség, szoros összefüggésben az ún. cselekvési kompetenciák fejlesztésével.

Fejlesztési követelmények
Ismeretszerzési, feldolgozási és -alkalmazási képességek
A tanuló váljék nyitottá a természet szépségei, értékei, illetve a környezeti problémák iránt. Legyen képes a természeti és az ember alkotta környezetről különféle módon szerzett ismereteit egymással összehasonlítani, csoportosítani, rendszerezni, egyszerű vizsgálatokat, kísérleteket elvégezni, megtervezni, és azok eredményeit elemezni, kiértékelni. Legyen gyakorlata a különböző természeti tárgyak, élőlények, jelenségek minőségi és mennyiségi jellemzőinek elemi szintű összehasonlításában, mérésében, az adatok ábrázolásában.
Ismerje és használja a vizsgálódásokhoz, mérésekhez szükséges eszközöket, és kezelje azokat balesetmentesen, környezetkímélő módon. Szerezzen gyakorlottságot a mindennapi életben előforduló mérésekben, a hosszúság, a tömeg, az űrtartalom, a sűrűség, a nyomás, a hőmérséklet és az idő mértékegységeinek használatában. Tudja ismereteit megadott szempontok szerint rendszerezni, a lényeges tulajdonságokat a lényegtelentől elkülöníteni, a jellemző tulajdonságokat kiválasztani, azok alapján általánosítani, majd elvonatkoztatni. Megfigyeléseit, tapasztalatait a tanult szakkifejezések alkalmazásával, tanári segítséggel tudja megfogalmazni és önállóan, rajzban és írásban rögzíteni. Tanári segítséggel legyen képes tájékozódni egyszerűbb enciklopédiákban, lexikonokban, tudjon ismeretekhez jutni különböző szöveges és képi ismerethordozókból. Tudjon térképen tájékozódni, térképvázlatot készíteni.
Tudja magyarázni az egyszerű természeti jelenségek és folyamatok okait, az egyszerűbb technikai eszközök működését. Tanári segítséggel tudja összehasonlítani a környezetében megnyilvánuló kölcsönhatásokat, változásokat. Legyen képes a megfigyelt és megvizsgált élőlények életmódjára, testfelépítésére, az élettelen és az élő környezetükhöz fűződő kapcsolataikra vonatkozó tárgyilagos ismeretek megszerzésére. Legyen képes felhasználni, alkalmazni a mindennapi élet problémáinak megoldásában az elemi természettudományos ismereteit. Lássa be, hogy környezetének állapota saját egészségére is hatással van, igényelje az egészséges életkörülményeket. Ismeretei ébresszék rá, hogy ő maga is felelős a természet jövőjéért, a környezet egészséges állapotának fenntarthatóságáért. Becsülje meg környezetének értékeit. Készüljön tudatosan a természet megóvására, a környezeti problémák megelőzésére, önmaga és a társai védelmére.
Tájékozottság az anyagról
Ismerje a környezetében előforduló legfontosabb – különböző szerveződési szintű – anyagok alapvető tulajdonságait. Ismeretei tegyék lehetővé az élvezeti és kábítószerek (szeszesital, dohány, kábítószer) elutasítását. Ismerje fel a környezetét szennyező leggyakoribb folyamatokat és anyagokat.
Tájékozódás az időben – az idő és a természeti jelenségek
Szerezzen gyakorlatot az idő mérésében, a különböző folyamatok időtartamának becslésében.
Értse, hogy az idő múlásával természeti és társadalmi környezete is változik.
Tudja, hogy vannak megfordítható és nem megfordítható folyamatok.
Tájékozódás a térben – a tér és a természeti jelenségek
Ismerje a világtájakat, tudja azokat a valóságban és a térképen azonosítani.
Tudjon tájékozódni a lakóhelyén és annak környékén.
Ismerje hazánk tájainak, életközösségeinek legfontosabb jellegzetességeit, ismerje fel a főbb felszínformákat.
Ismerje hazánk legjellemzőbb élőlényeit.
Tájékozottság a természettudományos megismerésről, a természettudomány fejlődéséről
Legyen tájékozott arról, hogy a természettel kapcsolatos ismereteit felkészültségének megfelelő könyvek, cikkek olvasása, a rádió és a televízió adásainak hallgatása, nézése, a számítógépes kapcsolatteremtés révén is fejlesztheti, de sok téves nézettel is találkozhat.
Tudjon önállóan problémákat megfogalmazni a környezetére vonatkozólag. Tudjon beszámolni a saját tapasztalataiból, álló- és mozgóképekről, történetekből, leírásokból, a különböző kommunikációs eszközökből szerzett ismereteiről önállóan.
Tudjon írásban válaszolni ismereteinek megfelelő szóbeli vagy írásbeli kérdésekre. Tudjon egyszerű jelenségeket, folyamatokat, összefüggéseket vázlatosan ábrázolni.
Legyen tájékozott arról, hogy a természettudományok milyen meghatározó szerepet töltöttek be új kérdések felvetésében és az emberiség problémáinak megoldásában, az élet minőségének javításában. Értékelje, tisztelje a tudósok kiemelkedő eredményeit, kitartó szorgalmát.
Értékelés
Az értékelés az ellenőrzéshez szorosan kapcsolódik. Az ellenőrzés és az értékelés két funkciója – a megerősítés és a hibákra való figyelemfelhívás – mindig érvényesüljön.
Az értékelés terjedjen ki az oktatási folyamat egészére, legyen sokoldalú, változatos, és mindig motiváljon. Az ismeretek alkalmazását követeljük meg a tanulóktól. A rövid megjegyzéseken (jól van, pontosabban stb.) kívül konkrét tájékoztató értékelést is adjunk.
A szóbeli, írásbeli, gyakorlati és rajzos ellenőrzést, illetve az egyéni és kollektív ellenőrzést a tanulók életkori sajátosságainak illetve tudásszintjének és a tananyagnak megfelelően kell alkalmazni.
A tanulónak mindig legyen lehetősége mulasztását pótolni, hibáját javítani. Fontos, hogy igazságosnak érezze az értékelést, még ha pillanatnyilag nem is örül neki. A haragos dorgálás többnyire nem motivál, különösen, ha sértő.
Követeljünk, de legyünk megértőek. A cél a természetismeret megszerettetése legyen! Az értékelésnek ebben nagy szerepe van.
Az átfogó, teljesítményképes ismeretek ellenőrzésére szolgáló munka- és feladatlapokkal szummatív értékelést végezhetünk. Az év eleji ismétlés befejezése után történjen meg a szintfelmérő feladatlap megírása, és tájékoztató, motiváló értékelése. A témazáró értékelés legcélszerűbb módja az írásbeli feladatlapos ellenőrzés minden tanuló számára.
Legyen lehetősége a tanulónak a topográfiai ismereteiről számot adni a falitérkép előtt és a vaktérképen is, vagy esetenként a saját atlaszában. Minden tanuló kapjon egyéni értékelést.
A tanulók életkorából adódóan (5-6. évfolyam) csak a jobb tanulóktól várhatjuk el az összefüggő szóbeli feleleteket, amelyeket mind gyakrabban alkalmazzunk, főleg a 6. évfolyamon.
A szóbeli feleleteket a következő szempontok alapján értékeljük:
-	Tényanyagismeret
-	Logikai szerkezet
-	Összefüggések értelmezése
-	Szaknyelv alkalmazása
-	A felelet folyamatossága
-	Stílus
Törekedjünk a változatos ellenőrzési technikák alkalmazására.
Pl.:
-	A felelőnek a tanulótársak is tesznek fel kérdéseket a felelet végén.
-	Csak az osztálytársak kérdezik a felelőt és a nevelővel közösen értékelnek.
-	Két tanuló kölcsönösen egymásnak tesz fel kérdéseket a leckéből, és a tanár mindkettőjüket értékeli.
-	A falitérképnél történő topográfiai feleletkor az első felelőt a pedagógus kérdezi, a következőt az előtte sikeresen lefelelt tanuló és így tovább. Így minden tanuló felel is, meg kérdez is az osztály nyilvánossága előtt, s mindenki érdeklődéssel figyel.
-	Nagyon népszerű, és minden tanulót sikerélményhez lehet juttatni az otthon elkészíthető – önként vállalt vagy kijelölt – rajzos szemléltető képek, térképek, ábrák, magyarázó rajzok értékelésével.
-	Gyűjtőmunkákból beszámolók, kiselőadások készítése, ismertetése. Jó, ha a “kiselőadó” kérdéseket is tesz fel az osztálynak az ismertetője végén, mert így jobban figyelnek a tanulók.
-	Témazárás, rendszerezés után villámkérdésekkel frontális osztálymunkában gyors visszajelzést kaphatunk a tanulók tudásáról.
-	Év végén: ki melyik leckéből szeretne felelni?
-	Minden órán érdemes megkérdezni, hogy ki szeretne felelni? Az önként jelentkezőn kívül mindig válasszunk mi is felelőt (ez folyamatos tanulásra ösztönöz).
Lényeg, hogy a tanulók tudásának mérése, a tanítás-tanulás hatékonyságának ellenőrzése legyen folyamatos. Az értékelés módjai között kapjon elsőbbséget a szóbeli feleltetés. A természetismeret-órákon is szükségszerűen alkalmaznunk kell a helyzetfeltáró vagy diagnosztizáló és a tanulást fejlesztő formatív értékelést, illetve a végállapotot tükröző, lezáró, minősítő, vagyis szummatív értékelést. Az értékelés alapja pedig a tanulók önmagukhoz viszonyított fejlődésén túl a kerettantervi fejlesztési követelmények — a továbbhaladás feltételei — teljesítése, illetve a NAT minimál követelmények, amely a magasabb évfolyamra lépés feltételeként jelenik meg ebben a tantervben.

Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
Kiindulási szempont lehet, hogy a tanítás-tanulás folyamata szervezésének alapja a tanterv, s nem a tankönyv! A tankönyv ehhez csak egy – bár nagyon fontos – segédeszköz. Így a pedagógus felelőssége az, hogy a tantervben rögzített fejlesztési követelményeket, minimális teljesítményeket megszerezhetővé, elérhetővé tegye a tanulók számára. A tankönyvírók felelőssége pedig, hogy a lehető legjobb tankönyvet készítsék el, mert a tanuló és a tanár munkáját a jó tankönyv segíti a leghatékonyabban. Ha a választott tankönyvben nem áll rendelkezésre ehhez szükséges tananyag, akkor ezt a tanárnak kell pótolnia. A tankönyvek mellett taneszközökre, tanulmányi segédletekre is szükségünk lehet. Bár a tankönyvpiacon óriási a kínálat, mégsem könnyű választani.

A tankönyvek és egyéb taneszközök választásában az alábbi szempontsor segíthet:
-	Illeszkedik-e a tankönyv/tankönyvcsalád a helyi tanterv tananyagstruktúrájához? Lefedi-e a tankönyv tartalma a tantervben foglalt tananyagtartalmakat? Miben nyújt többet vagy kevesebbet a tantervi tartalmaknál? Szükséges-e kiegészítő tankönyv vagy feladatgyűjtemény használata?
-	Milyen tanulási stratégiára épül a tankönyv? Nehézségi foka megfelel-e a tanulók életkori sajátosságainak?
-	Tartalma megfelel-e a tudományosság igényének, alkalmas-e a képesség- és készségfejlesztésre? Lehetőséget teremt-e a tehetséggondozásra, a differenciált fejlesztésre, az önálló munkáltatásra?
-	Milyen a nyelvi igényességének szintje? Milyen a használhatósága? (kevés szöveg, sok kép, ábra és rajz, áttekinthető szerkezet, szemléletesség, jó és szép ábrák, megfelelő tipográfia, praktikus méret, jó kötés, tartósság).
-	Esztétikai szempontok: igényes szerkesztés, grafika és nyomdai kivitel.
-	Árfekvés.
Jelenleg, a tanterv írása idején (2004 januárjában) van több olyan természetismeret-tankönyv, amely az új NAT követelményeinek, tartalmának megfelel kisebb átdolgozással. A tankönyvkiadók bizonyára törekszenek majd arra, hogy az új NAT - hoz igazodó tankönyvet jelentessenek meg minden tantárgyból. Amennyiben a fenti elveknek és a jelen tantervnek megfelelő természetismeret-tankönyv születik, természetesen azt javasoljuk a tanterv használóinak, hogy azt rendeljék meg a tanulóiknak.
	-      Mándics Dezső – dr. Molnár Katalin: Természetismeret 5-6. Műszaki Kiadó 2002.
-	Hartdégenné Rieder Éva – dr. Köves József – Rugli Ilona: Természetismeret 5-6. Nemzeti Tankönyvkiadó 2002.
-	Szentirmainé Brecsok Mária: Természetismeret 5-6. Apáczai Kiadó 2002.

TERMÉSZETISMERET        5. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
1. Megismerési módszerek fejlesztése	8	
2. Tájékozódás a térképen, térképismeret	10	
3. Az időjárás és az éghajlat elemei	12	
4. A földfelszín változása	16	
5. Hazai gyümölcsök és zöldségfélék	11	
6. Haszon állatok és a ház körül élő egyéb állatok	11	
7. Év végi rendszerezés	6	
Összesen:	74	

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
A legfontosabb taneszközök: a tankönyv, a munkafüzet, az atlasz. Ezeken kívül a természetismeret-órákon használunk még: földgömböt, falitérképet, a természettel kapcsolatos ismeretterjesztő szakkönyveket, diaképeket, videofilmeket, írásvetítőt, fóliára elkészített ábrákat, transzparenseket, mágneses táblát applikációval, kontúrtérképpel, kőzet- és ásványgyűjteményt, homokasztalt, fali posztereket, tablókat (pl. víz körforgása, a talaj), az iskolai könyvtár könyveit, folyóiratait és minden más információhordozót (számítógép, Internet).
Jó, ha van meteorológiai mérésekre alkalmas felszerelés: egy hőmérőházikóban, minimum-maximum hőmérő, ezen kívül szélmérő, csapadékmérő, esetleg napsugárzásmérő, netán horizontárium és napóra. (Földrajzi gyakorlótér).
Fizikai kísérletekhez néhány egyszerű eszköz szükséges: prizma, tükör, hőmérő, melegítő eszköz, víztisztító szűrők, mérleg, mérőszalag. Térképen és szabadban való tájékozódáshoz elengedhetetlen a tájoló, iránytű, térképek.
A továbbhaladás feltételei
A tanuló legyen képes konkrét természeti formák, élőlények és egyszerű jelenségek, folyamatok megfigyelésére, tapasztalatainak rögzítésére élőszóban, rajzban és írásban. Tudja felidézni a természeti és az ember által létesített környezetére vonatkozó konkrét, szemléletes képi tartalmakat. E képzetek alapján tudjon ítéleteket alkotni, következtetéseket levonni.
Legyen képes a leggyakoribb térképjelek alapján elemi térképhasználatra. Fogalmazza meg, milyen az aktuális időjárás. Tudja a tanult mértékegységek alkalmazásával a vizsgált jelenségeket mennyiségileg is jellemezni, és a mért adatokat értelmezni. Tudja megkülönbözetni a különböző halmazállapotokat, és értse azok változását. Jellemezze az évszakokat időjárásuk szerint. Ismerje az időjárást kialakító legfontosabb tényezőket. Jellemezze éghajlatunkat. Ismerje az időjárási események és a felszín változása közötti összefüggéseket.
A tanuló ismerje fel a megfigyelt táj legfontosabb felszínformáit. Tudja értelmezni az egyszerű felszínformákat kialakulásuk szerint. Tudjon jellemző tulajdonságokat mondani megfigyelt kőzetmintákról. Ismerje fel az emberek földrajzi környezetet veszélyeztető tevékenységét. Értse meg, hogy a környezet állapotának romlásáért az emberek a felelősek.
Tudja megkülönböztetni leggyakoribb gyümölcseinket, zöldségnövényeinket. Megfigyelt tulajdonságaik alapján jellemezze azokat. Ismerje a táplálkozásunkban betöltött szerepüket.
Ismerje fel a települési környezet leggyakrabban előforduló állatait és a háziállatokat. Tudja azok tenyésztésének célját. Legyen tisztában az állatvédelem jelentőségével, erkölcsi szabályaival.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
-	Az információszerzés alapvető eszközeinek és módszereinek ismerete és elemi szintű gyakorlása.
-	Halmazállapot-változások a mindennapi életben példák felsorolásával.
-	A hőtágulás jelentőségére a gyakorlatban egy példa megnevezése.
-	A hőterjedés felismerése a gyakorlatban a felsorolt példákból kiválasztva.
-	Az időjárást alakító tényezők felsorolása.
-	A víz és a szél felszínalakító hatására egy-egy példát megnevezni.
-	A gyakoribb térképjelek ismerete, elemi térképhasználat.
-	Hazánk jellegzetes tájainak és fontosabb vizeinek felismerése és megnevezése a térképen.
-	A minimális topográfiai fogalmak ismerete és felismerése a térképen.
-	A megismert növények és állatok felismerése és megnevezése legalább 50%-ban.
-	A megismert állatok jelentősége az ember életében, egy példát ismertetve.
-	Az ember szerepének ismertetése egy példán keresztül a környezetének alakításában.
-	A környezetbarát növénytermesztés és állattenyésztés főbb ismérvei.
-	Az állattartás főbb egészségügyi, etikai követelményei.

Témakör
Megismerési módszerek fejlesztése
Óraszám:	8 óra
Altémák	
1.	Mennyiségek mérése, megfigyelések
2.	Megfigyelések, vizsgálatok rögzítése, ábrázolása
3.	Tájékozódás a térben
4.	A térkép és a valóság
5.	A televízió és a film
6.	A könyvtár
7.	Rendszerezés
8.	Ellenőrzés	
Tevékenységek	
-	A jelenségről szerzett tapasztalatok összevetése a tanulók már meglévő képzeteivel, fogalomalkotás az analógiás, az elemző és az egészleges gondolkodás fejlesztése által.
-	Természeti folyamatok és egyszerűbb összefüggések felismertetése, magyarázata, bizonyítása, általánosítás és egyszerű elvonatkoztatás.
-	Önálló és együttműködő ismeretszerzésre, feladat- és problémamegoldásra való felkészítés a különböző ismerethordozók, információforrások alkalmazásával.
-	Az anyag mérhető tulajdonságainak, kölcsönhatásainak és változásainak elemi szintű értelmezését segítő bemutatások, kísérletek, modellek alkalmazása, megtervezése, baleset-, tűz- és környezetvédelmi szabályok betartásával azok elvégzése, a tapasztalatok értékelése.	
Ismeretek	
Megfigyelés, vizsgálódás, kísérletezés adott szempont szerint, a megfigyelést segítő egyszerű eszközök használatával, és a tapasztalatok értelmezése, egyszerű megfogalmazása, rögzítése, ábrázolása.
Pl. A testek hőmérséklet-változása: hőmérséklet-hőmérő, napi, heti és havi középhőmérséklet, napi hőingás, táblázatkészítés, grafikonos ábrázolás – termikus kölcsönhatás.
Az alapvető fizikai változásokat jellemző mennyiségek mérése, egyszerű kísérletek reprodukálása (hőmérséklet, idő, oldódás, olvadás).
-	Változás csak kölcsönhatás közben jöhet létre.
Alapfokú tájékozódás a térben (elöl, hátul, jobbra, balra, fent, lent, alatt, felett), a valóság és annak képi, térképi ábrázolása révén (alaprajz, vázlat, térképvázlat, térkép).
A rész és egész viszonyának értelmezése, kisebbítés (arány, mértékszám). Oksági kapcsolatok, összefüggések felismerése, egyszerű magyarázata példák segítségével.
Információszerzés ismeretterjesztő természetismereti kiadványok, térképek, filmek segítségével. A könyvtár, a bemutatóhelyek, a kísérletek és a valóságos környezet információforrásként való felhasználása (katalogizálás, jegyzetelés, vázlatrajz, stb.).
	
Témakör
Tájékozódás a térképen, térképismeret
Óraszám:	10 óra
Altémák	
1.	A térkép titkai
2.	Irány és távolság meghatározása a térképen
3.	Helymeghatározás a térképen keresőhálóval
4.	A fő- és mellékvilágtájak a térképen
5.	A tájoló működése és használata
6.	A domborzat és a vizek ábrázolása a térképen
7.	A települések ábrázolása
8.	Rendszerezés
9.	Gyakorlás
10.	Ellenőrzés	
Tevékenységek	
-	A szöveges és képi információk értelmezése, rendszerezése, egyszerű következtetések megfogalmazása.
-	Iránymeghatározás térképen, tájékozódás, egyenes vonalú távolságmérés.
-	A főbb felszínformák bemutatása példák alapján, álló- és mozgóképen, térképen.
-	Információk nyújtása közvetlenül a valóságos környezet megfigyelésével, vizsgálatával, valamint közvetve ismeretterjesztő kiadványok, képek, filmek, modellek segítségével.
-	Szabatos fogalomhasználat konkrét fogalmi szinten.	
Ismeretek	
A pontos helyzet meghatározásához tudni kell: mihez viszonyítva, milyen irányban, milyen távolságra keresünk valakit vagy valamit.
A tárgyak, személyek helyének ismerete alapján tájékozódunk.
A tájékozódásban segít az alaprajz, a térképvázlat, a térkép. A térkép egy földrajzi terület kisebbített mása. A kisebbítés mértékét mértékszámnak nevezzük. A távolságot a térképen a vonalas mértékkel mérjük.
A térképen az irányokat a világtájak segítségével határozzuk meg: a lap felső széle felé van az északi irány, jobb széle felé a keleti irány, bal széle felé a nyugati, alsó széle felé a déli irány.
A valóságban a világtájak irányát az iránytű vagy tájoló mutatja. Fővilágtájakat és mellékvilágtájakat különböztetünk meg.
A pólus – görög szó, jelentése: sarok. A Földnek is van mágneses mezője. A mágneses kölcsönhatás (északi pólus, déli pólus) vagy vonzásban, vagy taszításban nyilvánul meg.
A térkép a domborzatot színekkel és magassági számokkal ábrázolja. A magasságot a tenger szintjéhez viszonyítjuk. Domborzati formák: alföld, dombság középhegység, magashegység. A vizeket a térkép kék színnel jelöli. Állóvizek: tenger, tó, mocsár. Folyóvizek: forrás, patak, folyó, folyam, csatorna. Torkolatnak nevezzük azt a helyet, ahol a mellékfolyó a főfolyóba, vagy egy folyó a tengerbe ömlik.	
Témakör
Az időjárás és az éghajlat
Óraszám:	12 óra
Altémák	
1.	Napsugárzás, a napfény
2.	Felmelegedés, hőterjedés, hőmérséklet
3.	A hőmérséklet észlelése, mérése, a hőingás
4.	Halmazállapot-változások a természetben
5.	A gázok jellemzői, a levegő
6.	A szél és a csapadék
7.	Időjárás és éghajlat
8.	Hazánk éghajlatának jellemzői
9.	Hogyan viselkedjünk időjárási katasztrófák esetén?
10.	Időjárási megfigyelések
11.	Rendszerezés
12.	Ellenőrzés	
Tevékenységek	
-	Konkrét fogalmak kialakítása egyszeri és rendszeres észlelés, megfigyelés, vizsgálat, egyszerű kísérlet alapján.
-	A vizsgált történések közül a természeti jelenségek megkülönböztetése másoktól.
-	Konkretizálás és általánosítás a megfigyelt jelenségekre építve.
-	A megismert természeti jelenségekben az anyag változásainak alapfokú értelmezése.
-	Az egyszerű jelenségek okszerű magyarázata.
-	A szöveges és képi információk értelmezése, rendszerezése, egyszerű következtetések megfogalmazása.
-	Egyszerű mérések és kísérletek önálló elvégzése és eredményeik értelmezése.
-	A tanulói tevékenységek anyag- és energiatakarékos megvalósítása.
-	Információk gyűjtése és nyújtása közvetlenül a valóságos környezet megfigyelésével, vizsgálatával, valamint közvetve ismeretterjesztő kiadványok, képek, filmek, modellek segítségével.
-	Szabatos fogalomhasználat konkrét fogalmi szinten.	
Ismeretek	
-	A fényforrások a fényt kibocsátó testek (pl. Nap, gyertya). A fény egyenes vonalban terjed. A növények fejlődéséhez fényre van szükség. A nap- és holdfogyatkozás árnyékjelenség. A fény szabályos vagy szétszóródó visszaverődése a felülettől függ (földfelszín). A napsugarak és az esőcseppek optikai kölcsönhatása  szivárvány.
-	Halmazállapot-változások a természetben: olvadás és fagyás (víz-jég), párolgás, forrás és lecsapódás (csapadék keletkezése).
-	A szélsőséges időjárási viszonyok által okozott hazai veszélyhelyzetek (belvíz, árvíz, villámcsapás, erdőtűz, szélvihar, hóvihar) és azoknak megfelelő magatartás.
-	Az időjárás és az éghajlat fogalma: A napsugárzás, a hőmérséklet, a szél és a csapadék állandó változását időjárásnak nevezzük. Egy terület időjárásainak rendszerét éghajlatnak nevezzük. Az időjárás és az éghajlat elemei: napsugárzás, hőmérséklet, szél, csapadék. 
-	A Nap sugárzása biztosítja Földünkön a fényt és a meleget. A napsugárzás alakítja a hőmérsékletet. A napsugarak először a földfelszínt melegítik fel, és a felszín fokozatosan melegíti fel a vele érintkező levegőréteget.
-	A hőmérsékletet hőmérővel mérjük. A hőmérséklet napszakonként és évszakonként változik, de függ a domborzattól is. Napi középhőmérséklet, havi középhőmérséklet, évi középhőmérséklet, hőingás.
-	A szél a levegő földfelszínnel párhuzamos áramlása. A szeleket arról a világtájról nevezik el, amely felől fújnak.
-	A csapadék a levegőben levő vízgőzből keletkezik (eső, jégeső, hó. harmat, dér, zúzmara).
-	Hazánk területén különböző az évi középhőmérséklet, és az évi csapadékmennyiség is az egyes tájakon több, máshol kevesebb (éghajlati térképek).	

Témakör
A földfelszín változása
Óraszám:	16 óra
Altémák	
1.	A hőingadozás és hőtágulás felszínformáló hatása
2.	A jég és a csapadék felszínformáló munkája
3.	A szél munkája
4.	A víz körforgása a természetben, felszínformáló munkája
5.	Folyóvizek és állóvizek
6.	A víz tisztítása egyszerű módszerekkel
7.	Domborzati elemek és formák
8.	A hegységek kialakulása
9.	A legjellemzőbb kőzetek tulajdonságai
10.	A síkságok kialakulása
11.	A talaj keletkezése, jellemzői, talajvédelem
12.	Az emberi tevékenység felszínformáló hatása
13.	A táj arculatának védelme, természetvédelem
14.	Kőzettani gyakorlat
15.	Rendszerezés
16.	Ellenőrzés	
Tevékenységek	
-	Konkrét fogalmak kialakítása egyszeri és rendszeres észlelés, megfigyelés, vizsgálat, egyszerű kísérlet alapján.
-	A vizsgált történések közül a természeti jelenségek megkülönböztetése másoktól.
-	Konkretizálás és általánosítás a megfigyelt jelenségekre építve.
-	A megismert természeti jelenségekben az anyag változásainak alapfokú értelmezése.
-	Az egyszerű jelenségek okszerű magyarázata.
-	A szöveges és képi információk értelmezése, rendszerezése, egyszerű következtetések megfogalmazása.
-	Egyszerű mérések és kísérletek önálló elvégzése és eredményeik értelmezése.
-	A tanulói tevékenységek anyag- és energiatakarékos megvalósítása.
-	A főbb felszínformák bemutatása példák alapján, álló- és mozgóképen, térképen.
-	Információk gyűjtése és nyújtása közvetlenül a valóságos környezet megfigyelésével, vizsgálatával, valamint közvetve ismeretterjesztő kiadványok, képek, filmek, modellek segítségével.
-	Szabatos fogalomhasználat konkrét fogalmi szinten.	
Ismeretek	
-	A szilárd testeknek, a folyadékoknak és a gázoknak melegítéskor nő, hűtéskor pedig csökken a térfogata. Hőtágulás a gyakorlatban (híd, csővezetékek). A folyadékok hőtágulása balesetet is okozhat. A folyadékos hőmérő és a lázmérő (Celsius-skála).
-	A szárazföldek felszíne nem állandó, hanem folyamatosan változik. Alakításukban a belső és a külső erők együttesen vesznek részt. A külső erők: a hőmérséklet-változás, a folyó és csapadékvíz, a jég, a szél, a tenger, az élőlények és a társadalom. (aprózódás, mállás, anyagszállítás, üledékképzés, lepusztulás, kőfolyások, hegyomlások, lejtőcsuszamlások, iszapfolyások, pusztító munka, talajerózió, karsztosodás, romboló és építőmunka, völgyek, kanyonok, zuhatagok, szigetek, feltöltött síkságok, gleccser, jégtakaró, morénák. A szél a szállított hordalékkal csiszol és mar (szélformák). A mozgatott homok a futóhomok (buckák, dűnék).
-	A víz körforgása a természetben (a lehulló csapadék, a lefolyó víz, párolgás, vízgőz, kicsapódás, felhő), és felszínformáló munkája. Folyóvizek (csermely, ér, patak, folyó, folyam, mellékfolyó, főfolyó, folyásirány). Felszín alatti vizek (talajvíz, rétegvíz, karsztvíz, hévíz, gyógyvíz). Állóvizek (mocsár, tó, tenger, óceán).
-	A víz tisztítása egyszerű módszerekkel (ülepítés, szűrés, fertőtlenítés).
-	Domborzati elemek és formák (lejtő, síkság, völgy, medence, fennsík, hegy, hegység, domb, dombság). A hegységek kialakulása (vulkán, gyűrődés, vetődés). A legjellemzőbb kőzetek (gránit, mészkő, andezit, bazalt, homok, kavics) tulajdonságai (színe, keménysége, súlya). A síkságok kialakulása (feltöltődés, hordalékanyag, lepusztulás). Mélyföld-alföld, fennsík (felföld).
-	A talaj keletkezése (aprózódás, mállás, szerves anyag, humusz, talajnedvesség). Jellemzői: színe és a humusz mennyisége közötti összefüggés; kötöttsége, lazasága, morzsalékossága, víztartó képessége; termékenysége, tápanyag-utánpótlás. A talaj védelme (talajlepusztulás vagy erózió, szennyeződés, vegyi anyagok, művelődési módok, megkötése).
-	Az emberi tevékenység felszínformáló hatása (bányák, nagy építkezések, utak, vezetékek, folyószabályozás, csatornázás, gátépítés). A táj arculatának védelme (tájba illő építkezés, természetvédelem, tájidegen épületek, tárgyak, növények). Felelős magatartás a természetben (a tisztaság, csend, nyugalom, környezetbarát tájművelés, a természet egyensúlya, energia és anyagtakarékosság).	

Témakör
Hazai gyümölcsök és zöldségfélék
Óraszám:	11 óra
Altémák	
1.	A szilvafa és rokonai
2.	Az almafa
3.	A szőlő és a borászat
4.	A paradicsom és a paprika
5.	A sárgarépa és a petrezselyem
6.	A fejes káposzta és rokonai
7.	A burgonya
8.	A vöröshagyma és a fokhagyma
9.	A gyümölcsök és zöldségfélék szerepe táplálkozásunkban
10.	Rendszerezés
11.	Ellenőrzés	
Tevékenységek
	
-	Konkrét fogalmak kialakítása egyszeri és rendszeres észlelés, megfigyelés, vizsgálat, egyszerű kísérlet alapján.
-	Az egyszerű jelenségek okszerű magyarázata.
-	A szöveges és képi információk értelmezése, rendszerezése, egyszerű következtetések megfogalmazása.
-	A tanulói tevékenységek anyag- és energiatakarékos megvalósítása.
-	Információk gyűjtése és nyújtása közvetlenül a valóságos környezet megfigyelésével, vizsgálatával, valamint közvetve ismeretterjesztő kiadványok, képek, filmek, modellek segítségével.
-	A környezetben megfigyelt élőlényekre vonatkozó köznapi ismeretek természettudományos szemléletű bővítése és rendszerezése.
-	Szabatos fogalomhasználat konkrét fogalmi szinten.
-	A megismert élőlények testfelépítése és életmódja közötti összefüggések felismertetése.	
Ismeretek	
-	A szilvafa kedveli a meleget. Gyökerei, törzse, koronája, lomblevek. Virága sziromlevelekből, csészelevelekből, porzókból és termőből áll. Termése csonthéjas. A termés részei: mag, csonthéj, terméshús, hamvas terméshéj. Csonthéjas termésű gyümölcsök, pl. cseresznye, meggy, őszibarack, kajszibarack, dió.
-	Az almafa koronája terebélyes, gyökérzete hasonlóan. A fás szár részei: törzs, ág, gally, vessző. Faiskolák (magonc, husáng, csemete). Gyümölcse almatermés (a körte is).
-	A szőlő termesztése (csemegeszőlő  gyümölcs, borszőlő  bor). A szőlőnövény részei: gyökérzet, tőke, vessző, kacs, szőlőfürt, levél, virág, bogyótermés. Az alkohol fogyasztása a fejlődő szervezetre nagyon ártalmas! A szüret, a must, borélesztő gombák.
-	A gyümölcs fogalma: gyümölcsnek nevezzük a növények nyersen is ehető, többnyire lédús, nagy cukortartalmú, vitaminokban gazdag termését. A gyümölcsök és zöldségfélék szerepe táplálkozásunkban rendkívül fontos (savak, rostanyagok, vitaminok, ásványi anyagok). Csak érett, jól megmosott gyümölcsöt fogyasszunk!
-	A paradicsom és a paprika, forró éghajlatú területről származik (Közép-Amerika). Élete tavasztól őszig tart  egynyári növény; termését folyamatosan érleli egész nyáron. Lágy szárú: puha hajlékony, nedvdús. Főgyökérzet: főgyökér + oldalgyökerek. Termése: sokmagú bogyó, üreges bogyó. Paprikatermesztés: étkezési és fűszerpaprika (Kalocsa, Szeged). A paprika C-vitamin tartalma (Szent-Györgyi Albert  Nobel-díj).
-	A sárgarépa és a petrezselyem legfontosabb zöldségfélénk (ételízesítés). Jellemzőik: raktározó főgyökér (cukor, vitamin), illatos levelek, kétnyári növény.
-	A fejes káposztának húsos, széles levelei vannak (káposztafej)  tápanyag-raktározás. Kétnyári növény. Fejlődése első nyáron: főgyökér, torzsa, húsos levelek; második nyáron: hosszú szár, virágok, termés magvak. Fajtái: nyári, nyárvégi, őszi, téli káposzta. Rokonai: a kelkáposzta, bimbóskel, karalábé, karfiol. Savanyú káposzta  C-vitamin.
-	A burgonya lágy szárú növény. Levelei összetettek, bársonyos tapintásúak. Ötágú virágai lilák vagy fehérek. Zöld bogyótermése mérgező hatású. A közismert krumpli tulajdonképpen gumó, mely a növény föld alatti hajtásain fejlődik, ezt fogyasztjuk. A burgonya származása (Amerika), elterjedésének legendája.
-	A vöröshagyma föld alatti részei: mellékgyökerek, tönk, húsos hagymalevelek, buroklevelek (hagyma). Föld feletti részei: lágy szár, üreges levél, gömb alakú virágzat (második nyáron). Rokona a fokhagyma (orvosság is).
-	A gyümölcsös és a zöldségeskert legfontosabb növényeinek a testfelépítését, életét, környezeti igényét és termesztését összefüggéseiben kell tanítani.
-	A gyümölcsök és zöldségfélék károkozói (cserebogár, almamoly, káposztalepke, peronoszpóra). A cserebogárnak három testtája van, a fej, a tor és a potroh. Fej: érzékszervek, rágó szájszerv. Tor: három pár ízelt láb, két pár szárny (1 pár kemény fedőszárny, 1 pár hártyás szárny). Potroh: légzés. A cserebogár ízelt lábú állat, bogár. Bőre kemény (kitines). A cserebogár fejlődése: pete  lárva (vedlés)  báb  kifejlett bogár. Fejlődésük teljes átalakulás, amely három vagy négy évig tart. A cserebogarak nagyon kártékony rovarok (növények gyökereit rágják a lárváik). Védekezés  számuk csökkent. A káposztafélék veszedelmes kártevője a káposztalepke. Szárnyait kitinpikkelyek borítják. Fejlődése teljes átalakulás: pete, lárva (hernyó), báb, lepke. A hernyók a leveleket pusztítják. A peronoszpóra-gomba a szőlő kártevője. A “kukacos” almát az almamoly (lepke) hernyója okozza.	

Témakör
Haszonállatok és a ház körül élő egyéb állatok
Óraszám:	10 óra
Altémák	
1.	A ló
2.	A szarvasmarha a juh és a kecske
3.	A sertés
4.	A házityúk, a házikacsa, a házi lúd és a pulyka
5.	A kutya és a házimacska
6.	Ház körül élő állataink: házi egér, patkány, fecske, veréb
7.	Kedvtelésből tartott állatok
8.	A város és jellemző élőlényei
9.	Állatvédelmi szabályok
10.	Rendszerezés
11.	Ellenőrzés	
Tevékenységek	
-	Konkrét fogalmak kialakítása egyszeri és rendszeres észlelés, megfigyelés, vizsgálat, egyszerű kísérlet alapján.
-	Az egyszerű jelenségek okszerű magyarázata.
-	A szöveges és képi információk értelmezése, rendszerezése, egyszerű következtetések megfogalmazása.
-	A tanulói tevékenységek anyag- és energiatakarékos megvalósítása.
-	Információk gyűjtése és nyújtása közvetlenül a valóságos környezet megfigyelésével, vizsgálatával, valamint közvetve ismeretterjesztő kiadványok, képek, filmek, modellek segítségével.
-	A környezetben megfigyelt élőlényekre vonatkozó köznapi ismeretek természettudományos szemléletű bővítése és rendszerezése.
-	Szabatos fogalomhasználat konkrét fogalmi szinten.
-	A megismert élőlények testfelépítése és életmódja közötti összefüggések felismertetése.	
Ismeretek	
-	Leggyakoribb háziállataink (sertés, szarvasmarha, ló, házityúk, házimacska, kutya) testfelépítése, élete, tenyésztése.
-	A szarvasmarha testrészei: fej (tülkös szarv), nyak, törzs, végtagok (páros ujjú patás állat). Gerinces (csontváz, gerincoszlop), emlősállat, növényevő (redős zápfogak, kérődző). Tehén, bika, borjú. A mezőgazdaság leghasznosabb állata. Rokona a kecske és a juh. Páratlan ujjú patások: a ló amely egyre népszerűbb, a szamár és az öszvér.
-	A házisertés: gerinces, emlősállat, párosujjú patás, mindenevő (metszőfogak, szemfogak, gumós zápfogak), kan, koca, malac.
-	A házityúk: gerinces, madár, mert testét toll fedi (fedőtoll, pehelytoll), első pár végtagja szárny, csőre van (erős, hegyes). tojással szaporodik. Lába erős kapirgáló láb, a kiscsibék fészekhagyók. Kakas, tyúk, csibe. Rokona a gyöngytyúk.
-	A házikacsa teste: csónak alakú, úszóláb, úszóhártya, lemezes csőr, faggyúmirigy, faggyú, fészekhagyó, madár (toll, szárny, csőr, tojás). Gácsér, tojó, pipe. Rokona a házilúd. Nagytestű házi madár a pulyka.
-	A házimacska: gerinces, emlős, ragadozó állat (karmok, tépőfogak). Éjszaka is kitűnően lát. Tápláléka: apró emlősök (egér), madarak, hús, hal, tej, macskaeledel.
-	A kutya az ember legősibb háziállata. Az állatok közül az ember legelső szövetségese, vadásztársa. Ragadozó, gerinces, emlősállat. Megeszi mindazt, amit az ember eszik, de legjobban a húst szereti. Kan, szuka, kölyök. Őrző-védő, mentő, vakvezető stb.
-	Ház körül élő állataink:
-	A házi egér: szürke, hegyes orrú, hosszú farkú (kormányoz, egyensúlyoz), rágcsáló, mindenevő, kitűnő a hallása és a látása, bajusza a tapogatószerve, rendkívül szapora, kártékony. Irtása (macska, egérfogó, méreg). Kísérleti egerek, mezei egér. A házi egér rokona a patkány.
-	A fecske: gerinces, madár, hasznos, füstifecske, molnárfecske, parti fecske más-más fészkelési mód és külső megjelenés. Az ember közelében élő egyéb madarak: veréb, galamb, feketerigó, gólya.
-	Kedvtelésből tartott állatok, társállatok: díszhalak, hüllők, teknősök, madarak (papagájok, pintyek gerlék), emlősök (tengerimalac, aranyhörcsög).
-	A város és jellemző élőlényei. A legfontosabb állatvédelmi szabályok. Vadon élő állatok védelme: természetvédelem, védett állatok, veszélyeztetésük, háborgatásuk és gyűjtésük bármelyik fejlődési szakaszban (pl. tojás, fióka, kölyök), pusztításuk tilos. Eszmei értékük van, törvényerejű védelem, bírság, büntetés. Háziállatok illetve ember által tartott (hobbi) állatok esetén is érvényesek az állatvédelmi szabályok: megfelelő gondoskodás, etetés, itatás, tisztántartás, ápolás; megfelelő életkörülmények, elegendő hely, megfelelő hőmérséklet, az állatra jellemző szokások és életmód tiszteletben tartása. Tilos a bántalmazás, kínzás, éheztetés és minden, ami az állat sérülését vagy vesztét okozhatja. Az állatkísérletek is szigorú szabályok keretei között történhetnek. Az állatokat nemcsak hasznuk miatt tartjuk. Szebbé teszik életünket, meghálálják a gondoskodást, a szeretetet.	

TERMÉSZETISMERET        6. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
1. Megfigyelési módszerek fejlesztése	11	
2. Tájékozódás a térképen és a földgömbön	14	
3. Éghajlat, éghajlati övezetek	11	
4. Magyarország nagytájainak jellegzetességei	14	
5. Hazai tájaink életközösségei	20	
6. Év végi rendszerezés	4	
Összesen:	74	

Tanulói és tanítást – tanulást segítő taneszközök
A legfontosabb taneszközök: a tankönyv, a munkafüzet, az atlasz. Ezeken kívül a természetismeret órákon használunk még: földgömböt, falitérképet, a természettel kapcsolatos ismeretterjesztő szakkönyveket, nedves és száraz preparátumokat, mikroszkópi metszeteket, tanulói gyűjteményeket (tollak, magvak, termések stb.) diaképeket, videofilmeket, írásvetítőt, fóliára elkészített ábrákat (transzparenseket), mágneses táblát applikációval, kontúrtérképpel, kőzet és ásványgyűjteményt, homokasztalt, fali posztereket, tablókat (pl. víz körforgása, a talaj), az iskolai könyvtár könyveit, folyóiratait és minden más információhordozót (számítógép, Internet).
Jó, ha van meteorológiai mérésekre alkalmas felszerelés egy hőmérőházikóban: hőmérő, minimum-maximum hőmérő, ezen kívül szélmérő, csapadékmérő, esetleg napsugárzásmérő, netán horizontárium és napóra. (Földrajzi gyakorlótér).
Tiszadobon a Széchenyi István Általános Iskolában megtekinthető a Földrajzi gyakorlótér. A napóra egyszerű kivitelű, bárhol könnyel elkészíthető (horizontális). Tartozéka egy alumínium lemezre készített grafikon és használati leírás, amely a napóra által mért helyi idő zónaidőre való átszámítását segíti. Különösen a 6. évfolyam tananyagához ajánljuk. A hajlásszög modell a napsugarak beesési szögét szemlélteti jól érthetően.
Fizikai kísérletekhez néhány egyszerű eszköz szükséges: prizma, tükör, hőmérő, melegítő eszköz, víztisztító szűrők, mérleg, mérőszalag. Térképen és szabadban való tájékozódáshoz elengedhetetlen a tájoló, iránytű.
Alapmérésekhez szükséges mérőeszközök. Egyszerű kísérletekhez szükséges eszközök (állványok, fogók, tálak, üvegedények, mikroszkóp, modellek stb.).

A továbbhaladás feltételei
Tudjon a konkrét környezeti jelenségekből általánosítani, elvonatkoztatni. Ismerje fel és értse meg a vizsgált jelenségekben, folyamatokban megmutatkozó oksági kapcsolatokat, összefüggéseket, törvényszerűségeket. Legyen képes alapvető méréseket elvégezni, és a mért adatokat értékelni. Ismerje fel ezek közül azokat, amelyek veszélyesek lehetnek, tudja elkerülni azokat! Bemutatása után legyen képes egyszerű kísérleteket fegyelmezetten és balesetvédelmi, érintésvédelmi, tűzvédelmi szabályok betartásával megismételni, a tapasztalt jelenségeket elmondani.
Elemi szinten tájékozódjon térképen és földgömbön a földrajzi fokhálózat segítségével. Használja a térképet egyszerű földrajzi ismeretek megszerzésére, tudjon adatokat leolvasni a domborzati és vízrajzi térképekről. Tudja felsorolni a kontinenseket, óceánokat. Legyenek egyszerű, szemléletes képzetei a földrajzi övezetekről.
Ismerje fel jellemző álló- vagy mozgóképről és leírás alapján hazánk nagytájait, lakókörnyezetének néhány nevezetes települését, az ország fővárosát.
Tudja felidézhető képzetei segítségével jellemezni a hazai életközösségeket. Tudjon egyszerű táplálékláncokat bemutatni. Ismerje a legjellegzetesebb hazai növény- és állatfajok testfelépítését, életmódját. Értse meg a természet védelmének jelentőségét.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
-	Folyamatos megfigyelés, vizsgálódás képessége, az anyagok tulajdonságainak összehasonlítására való képesség egyszerű esetekben. 
-	Alapfogalmak helyes használata a tapasztalatok értékeléséhez, alapmérések gyakorlati alkalmazása, a mértékegységek pontos használata egyszerű esetekben.
-	Az égés feltételei és a tűzoltás elemi tudnivalói. Baleset-védelmi szabályok ismerete alapfokon.
-	Alapfokú tájékozódás a térben, térképen, földgömbön egyszerű feladatok során.
-	Információk szerzése a lehetséges forrásokból, és az információk hasznosítása, a mindennapi életből vett példák segítségével.
-	Elemi tájékozódás a térképen és a földgömbön. A topográfiai követelmények minimumának teljesítése.
-	A Föld mozgásai és következményei; a napi és az évi időszámítás elemi ismerete és gyakorlati felhasználása.
-	Az éghajlatot kialakító és módosító tényezők ismerete alapfokon. 
-	Hazánk jellegzetes tájainak és fontosabb vizeinek megnevezése és felismerése a térképen.
-	A szűkebb lakókörnyezet természeti és társadalmi jellemzőiből néhány konkrétum.
-	Hazai tájaink életközösségeinek egy-egy jellemző növényének vagy állatának megnevezése, felismerése képről vagy leírás alapján és életmódjának ismertetése részletesen.
-	Az erdők, vizek és füves területek jentőségének és védelmének példával illusztrált ismertetése.
-	Nemzeti parkjaink felsorolása, helyének térképen való megtalálása, jelentőségük ismerete egy példán bemutatva.
-	A hazai élővilág legkiválóbb kutatóinak megnevezése, munkásságuk rövid bemutatása.
Témakör
Megfigyelési módszerek fejlesztése
Óraszám:	11 óra
Altémák	
1.	Az anyagok jellemzése
2.	Anyagok tulajdonságainak összehasonlítása
3.	Távolság és hosszúság
4.	Terület, térfogat és tömeg
5.	Hőmérséklet és idő
6.	Megfigyelés, vizsgálódás
7.	Balesetvédelem, tűzbiztonság, a tűzoltás szabályai
8.	Alapfokú tájékozódás a térben és az időben
9.	Információszerzés forrásai: multimédia és Internet
10.	Rendszerezés
11.	Ellenőrzés	
Tevékenységek	
-	A jelenségről szerzett tapasztalatok összevetése a tanulók már meglévő képzeteivel, fogalomalkotás az analógiás, az elemző és az egészleges gondolkodás fejlesztése által.
-	Természeti folyamatok és egyszerűbb összefüggések felismertetése, magyarázata, bizonyítása, általánosítás és egyszerű elvonatkoztatás.
-	Önálló és együttműködő ismeretszerzésre, feladat- és problémamegoldásra való felkészítés a különböző ismerethordozók, információforrások alkalmazásával.
-	Az anyag mérhető tulajdonságainak, kölcsönhatásainak és változásainak elemi szintű értelmezését segítő bemutatások, kísérletek, modellek alkalmazása, megtervezése, baleset-, tűz-, és környezetvédelmi szabályok betartásával azok elvégzése, a tapasztalatok értékelése.	
Ismeretek	
-	Az időjárás folyamatos megfigyelése (napsugárzás, hőmérséklet, szél, csapadék) és a mért adatok több szempontból (időjárási elemek kölcsönhatása) történő vizsgálata, elemzése. Az anyag mérhető tulajdonságainak (hőmérséklet, idő, hosszúság, terület, térfogat, tömeg, sűrűség) összehasonlítása, az alapfogalmak és mértékegységek helyes használata. A testek anyaga lehet szilárd, cseppfolyós és légnemű halmazállapotú. A jég, a víz és a vízgőz ugyanaz az anyag.
-	                     Mennyiség neve	jele	mértékegysége
	Hőmérséklet	T	°C, K
	Idő (tartam)	t	s, min, h, nap, év
	Hosszúság	l	cm, dm, m, km
	Terület	A	cm2, dm2, m2, km2
	Térfogat	V	cm3, dm3, m3, km3
-	Egyszerű kísérletek: fagyás, olvadás, párolgás.
-	A gőz lecsapódása → folyadék (csapadék).
-	A víz mint nedvesítő illetve nem nedvesítő folyadék (víz + üveg; víz + olajos, zsíros kéz).
-	Balesetvédelem: önmagunk és társaink testi épségének megóvása kötelességünk. Tűzbiztonság, tűzvédelem: gyúlékony anyagok, gyújtó anyagok (pl. gyufa), robbanó anyagok (pl. benzin, PB-gáz), nagy figyelmet, óvatosságot igényelnek. Mentők, tűzoltók értesítése, telefonszáma, együttműködés. Biztonságos közlekedés, figyelmes tájékozódással, meggondolt, tervszerű cselekedetekkel.
-	Nagyobb utazás megtervezéséhez használjunk térképet, esetleg földgömböt. A lezajlott események mindig bizonyos időrendben követik egymást.
-	Az információszerzést gyakorolni kell, lehet természetismereti kiadványok, térkép, földgömb, film, könyvtár, bemutatóhely, elektronikus média és a valóságos környezet által.	

Témakör
Tájékozódás a térképen és a földgömbön
Óraszám:	14 óra
Altémák	
1.	Tájékozódás a fokhálózat alapján
2.	Tájékozódás Magyarország térképén
3.	Hazánk helye a Kárpát-medencében, Európában és a Földön
4.	Kontinensek, óceánok
5.	A Föld alakja
6.	A Föld tengely körüli forgása
7.	A helyi idő és a zónaidő, időmérés
8.	A Föld Nap körüli keringése
9.	Az évi időszámítás, a naptár
10.	A Nap és a Naprendszer
11.	A Hold
12.	Gyakorlás
13.	Rendszerezés
14.	Ellenőrzés	
Tevékenységek	
-	A jelenségről szerzett tapasztalatok összevetése a tanulók már meglévő képzeteivel, fogalomalkotás az analógiás, az elemző és az egészleges gondolkodás fejlesztése által.
-	Természeti folyamatok és egyszerűbb összefüggések felismertetése, magyarázata, bizonyítása, általánosítás és egyszerű elvonatkoztatás.
-	Önálló és együttműködő ismeretszerzésre, feladat- és problémamegoldásra való felkészítés a különböző ismerethordozók, információforrások alkalmazásával.
-	Egyszerű tájékozódási gyakorlatok a térképen és a földgömbön a földrajzi fokhálózat segítségével.	
Ismeretek	
-	A földgömbön és a térképen a földrajzi fokhálózat segítségével tájékozódunk. A földrajzi fokhálózatot a szélességi és hosszúsági körök alkotják. Nevezetes szélességi körök: Északi-sarkkör, Ráktérítő, Egyenlítő, Baktérítő, Déli-sarkkör. 
-	Tájékozódás gyakorlása Magyarország térképén: helymeghatározás, irány meghatározás, távolság meghatározás

-	Hazánk helye: A Naprendszer Föld nevű bolygóján, az északi félgömbön, az északi mérsékelt övben, Európa középső részén (Közép-Európa) a Kárpát-medencében található (Közép – Duna-medence).
-	Topográfiai követelmények (fogalmak): Észak-Európa, Dél-Európa, Nyugat-Európa, Kelet-Európa, Közép-Európa, Északi-tenger, Földközi-tenger, Adriai-tenger, Fekete-tenger, Urál hegység, Alpok, Kárpátok, Ausztria, Szlovákia, Ukrajna, Kárpátalja, Románia, Erdély, Jugoszlávia, Horvátország, Szlovénia.
-	Kontinensek, óceánok.
-	A legnagyobb kiterjedésű állóvizeket óceánoknak nevezzük. A Föld óceánjai: Csendes-óceán, Atlanti-óceán, Indiai-óceán (nagyságrendben). Az óceánok között elhelyezkedő nagy kiterjedésű szárazföldek a kontinensek: Ázsia, Amerika, Afrika, Európa, Ausztrália (öt lakott földrész), és a Déli-sarkvidék vagy Antarktisz (lakatlan). Óceánia a Csendes-óceáni szigetvilág neve. Eurázsia = Európa + Ázsia.
-	A Föld alakja: megközelítőleg gömb alak (geoid); a gömb alak következményei 
-	A Nap látszólagos égi útja:
-	A napóra a nap járásának megfelelően az adott földrajzi pont helyi idejét mutatja. Grafikon segítségével könnyen átszámítható a helyi idő zónaidőre (a karóránk szerinti időre).
-	A jelenségek lejátszódásához rövidebb vagy hosszabb időre (időtartamra) van szükség. Az időben való tájékozódás nélkülözhetetlen.
-	Az időmérés módjai, eszközei: különböző típusú órák. Alapja a Föld mozgásaihoz (illetve a Nap látszólagos járásához) igazodó nap (24 óra) és az év (≈ 365 nap és 6 óra). A Föld forgása nyugat-kelet irányú, a képzeletbeli földtengely (É-D irányú) körül. Egy fordulatot 1 nap = 24 óra alatt tesz meg. A forgás egyik következménye: a nappalok és éjszakák váltakozása. A napi időszámítás az alapja a Föld tengely körüli forgása. Egy nap = 24 óra. Helyi idő, zónaidő, időzónák, világidő (Greenwich), dátumválasztó. A Föld Nap körüli keringése ellipszis alakú pályán. Egy keringés időtartama: 1 év ≈ 365 nap és 6 óra. Az évszakok változásának egyik oka a Föld keringése a Nap körül. Az évi időszámítás alapja a Föld Nap körüli keringési ideje. Időtartama ≈ 365 és ¼ nap.	

Témakör
Éghajlat, éghajlati övezetek
Óraszám:	11 óra
Altémák	
1.	Az éghajlati övezetek kialakulásának okai
2.	Éghajlatot kialakító és módosító tényezők
3.	Az éghajlat vízszintes változása
4.	Az éghajlat függőleges változása
5.	A hideg éghajlati övezet
6.	A mérsékelt éghajlati övezet
7.	A forró trópusi éghajlati övezet
8.	A Kárpát-medencét érő éghajlati hatások
9.	Éghajlati térképek, grafikonok (gyakorlás)
10.	Rendszerezés
11.	Ellenőrzés	
Tevékenységek	
-	A jelenségről szerzett tapasztalatok összevetése a tanulók már meglévő képzeteivel, fogalomalkotás az analógiás, az elemző és az egészleges gondolkodás fejlesztése által.
-	Természeti folyamatok és egyszerűbb összefüggések felismertetése, magyarázata, bizonyítása, általánosítás és egyszerű elvonatkoztatás.
-	Önálló és együttműködő ismeretszerzésre, feladat- és problémamegoldásra való felkészítés a különböző ismerethordozók, információforrások alkalmazásával.
-	Egyszerű tájékozódási gyakorlatok a térképen és a földgömbön a földrajzi fokhálózat segítségével.
-	Képi információk és szemléletes leírások felhasználásával a földrajzi övezetekre vonatkozó elsődleges képzetek kialakítása.	
Ismeretek	
-	A gömb alakú Föld különböző felmelegedése miatt egymástól eltérő éghajlati övek alakultak ki: a forró vagy trópusi, a mérsékelt és a hideg éghajlati öv.
-	Legmelegebb az Egyenlítő térsége. A sarkok felé haladva a napsugarak hajlásszöge egyre kisebb, ezért a felmelegedés mindinkább csökken. Ha nagyobb a napsugarak hajlásszöge, akkor ugyanakkora területre szélesebb sugárnyaláb jut, ezért az jobban felmelegszik.
-	Az egyes éghajlati övezetek leíró jellemzése.
A,	Trópusi éghajlati öv: egyenlítői, szavanna (változatok) és sivatagi éghajlati terület.
B,	Szubtrópusi éghajlati öv: mediterrán és szubtrópusi nedves (monszun) éghajlati terület.
C,	Mérsékelt éghajlati öv: óceáni, kontinentális (vannak változatai), száraz és szubarktikus éghajlati terület.
D,	Hideg éghajlati öv: tundra és állandóan fagyos éghajlati terület.
E,	Hegyvidéki éghajlatok: egymás fölött helyezkednek el az éghajlati övezetek, illetve területek. A tengerszint feletti magasság szerint övezetesség jött létre a trópusi magashegységben és a mérsékelt övi magashegységben, de jelentős eltéréssel.
Az éghajlat vízszintes és függőleges változása befolyásolja, sőt, többnyire meghatározza az életlehetőségeket.
Megállapítható, hogy egy terület éghajlatát a földrajzi szélesség, az óceántól való távolság, a tengerszint feletti magasság, a domborzat és a tengeráramlások egyaránt befolyásolják. Ezért Földünk éghajlata nagyon változatos.	
Témakör
Magyarország nagytájainak jellegzetességei
Óraszám:	14 óra
Altémák	
1.	A Kárpát-medence kialakulása, jellemző felszínformái
2.	Az Alföld
3.	A Kisalföld
4.	Az Alpokalja
5.	A Dunántúli-dombság és a Mecsek
6.	A Dunántúli-középhegység
7.	Az Északi-középhegység
8.	Budapest, hazánk fővárosa
9.	Közigazgatásunk
10.	Régiónk, kistérségünk, településünk
11.	Idegenforgalom
12.	Idegenvezetés gyakorlása
13.	Rendszerezés
14.	Ellenőrzés
	
Tevékenységek
	
-	A jelenségről szerzett tapasztalatok összevetése a tanulók már meglévő képzeteivel, fogalomalkotás az analógiás, az elemző és az egészleges gondolkodás fejlesztése által.
-	Természeti folyamatok és egyszerűbb összefüggések felismertetése, magyarázata, bizonyítása, általánosítás és egyszerű elvonatkoztatás.
-	Önálló és együttműködő ismeretszerzésre, feladat- és problémamegoldásra való felkészítés a különböző ismerethordozók, információforrások alkalmazásával.
-	Egyszerű tájékozódási gyakorlatok a térképen és a földgömbön a földrajzi fokhálózat segítségével.
-	Magyarország helyzetének, nagytájainak, környezeti értékeinek, életközösségeinek leíró jellegű bemutatása, a hazai tájról alkotott képzetek gazdagítása.	
Ismeretek	
-	Topográfiai követelmények: Kárpát-medence, Alföld, Kisalföld, Alpokalja, Dunántúli-dombság, Dunántúli-középhegység, Északi-középhegység, Duna-Tisza köze, Kiskunság, Pesti-síkság, Margit-sziget, Tiszántúl, Nagykunság, Dunántúl, Mecsek, Bakony, Budai-hegység, Gellért-hegység, Dunakanyar, Mátra, Kékes, Bükk; Duna, Tisza, Rába, Sajó, Körös, Balaton, Velencei-tó, Fertő tó; Budapest, Miskolc, Debrecen, Szeged, Pécs, Győr.
-	Magyarország nagytájainak kialakulása és jellemző felszínformái: Az Alföld, Kisalföld, Alpokalja, a Dunántúli-dombság, a Dunántúli-középhegység és az Északi-középhegység leíró jellemzése.
-	Budapest természeti és társadalmi jellemzői: Kevés főváros büszkélkedhet olyan gyönyörű természeti környezettel, mint Budapest, amely a Duna két partján fekszik.
-	A szűkebb lakókörnyezet (régió, megye, kistérség, település) természeti és társadalmi jellemzői 
A város elnevezésének története. Budapest kereskedelmi, idegenforgalmi központ.
-	Államigazgatási központ (Országház, minisztériumok).	
Témakör
Hazai tájaink életközösségei
Óraszám:	20 óra
Altémák	
1.	A hazai erdők kialakulásának környezeti feltételei
2.	Az erdők legjellemzőbb növényei
3.	Az erdők legjellemzőbb állatai
4.	Az erdők jelentősége, pusztulásuk okai
5.	A folyók, tavak legjellemzőbb növényei
6.	A folyók, tavak legjellemzőbb állatai
7.	A vizek szennyezése és öntisztulása
8.	A hazai vízparti élőlények környezeti adottságai
9.	Növények és állatok a vizek partján
10.	A vízi és vízparti élőlények kapcsolata
11.	Rendszerezés
12.	Ellenőrzés
13.	A hazai füves területek kialakulásának környezeti feltételei, jelentőségük
14.	A hazai füves területek legjellemzőbb növényei
15.	A hazai füves területek legjellemzőbb állatai
16.	Magyarország nemzeti parkjai
17.	A lakóhelyed és környékének védett és védelem alatt nem álló természeti értékei
18.	A hazai élővilág legkiválóbb kutatóinak munkássága
19.	Rendszerezés
20.	Ellenőrzés
	
Tevékenységek	
-	A jelenségről szerzett tapasztalatok összevetése a tanulók már meglévő képzeteivel, fogalomalkotás az analógiás, az elemző és az egészleges gondolkodás fejlesztése által.
-	Természeti folyamatok és egyszerűbb összefüggések felismertetése, magyarázata, bizonyítása, általánosítás és egyszerű elvonatkoztatás.
-	Önálló és együttműködő ismeretszerzésre, feladat- és problémamegoldásra való felkészítés a különböző ismerethordozók, információforrások alkalmazásával.
-	Magyarország helyzetének, nagytájainak, környezeti értékeinek, életközösségeinek leíró jellegű bemutatása, a hazai tájról alkotott képzetek gazdagítása.
-	A hazai tájak élővilágának — jellemző társulásainak és fajainak — ökológiai szemléletű jellemzése, a hazai élővilág sokféleségének, értékének bemutatása.	
Ismeretek	
-	Az erdő egy életközösség: a növények és az állatok megtalálják az életfeltételeiknek megfelelő környezetet (táplálékláncok, egymásrautaltság). Az erdők legjellemzőbb élőlényei a fák. Lombos erdeink leggyakoribb fái: a bükkfa és a tölgyfa. A magasabb hegyvidékek fája: az erdei fenyő. Gyakori fenyőfélék hazánkban: a lucfenyő, a feketefenyő és a vörösfenyő.
-	Cserjék az erdőben: kökény, vadrózsa, mogyoró, som.
-	Az erdő aljnövényzete: a hóvirág, az orvosi tüdőfű, az erdei pajzsika, a mohák és a gombák.
Kalapos gombák, ehető és mérgező gombák, a gombafogyasztás szabályai.
-	Az erdő állatai. Nagyvadak: őz, szarvas, vaddisznó.
-	A fákon élő rovarok: szarvasbogár, szú, gyapjaslepke.
-	Rovarpusztítók az erdőben: a széncinege, a fülemüle, a nagy fakopáncs. Mindhárom madár szigorúan védett! Vannak állandó és költöző madarak.
-	A rovarevő emlősök: a denevér, a sün, védett állatok.
-	A koronás keresztespók: fejtor, potroh. Külső váz: kitin. Átalakulás nélkül petéből fejlődnek.
-	Az aljnövényzet és a talaj állatai: az éti csiga. Gerinctelen állat, puhatestűek. 
Az erdei egér: gerinces, emlős, mindenevő, rágcsáló, szapora, rejtőszín. Az erdei vöröshangya: ízeltlábú, rovar, hangyaboly.
-	Az erdő ragadozói: a róka és az erdei fülesbagoly. A veszettség az emberre is veszélyes, halálos betegség!
-	Az erdők jelentősége, pusztulásuk okai: Oxigént termel, táplálék- és nyersanyagforrás, levegőtisztítás, a szél hatásának mérséklése, a páratartalom növelése, víztárolás, talajpusztulás megakadályozása, hőmérséklet-kiegyenlítő hatás, üdülés, csend. Veszélyeztető tényezők: ipari termelés, közlekedés, savas esők, erdőtűz, rongálás, szemét.
A folyók, tavak legjellemzőbb élőlényeinek élete.
-	Vízinövények: a hínárnövények. Pl.: hínáros békaszőlő, békalencsék, fonalas zöldmoszatok.
-	A vizek parányi élőlényei: az egysejtű növények és állatok. Édesvízi planktonok. Pl.: zöld szemes ostorosok, amőbák, papucsállatkák, baktériumok.
-	Ízeltlábúak a vízben: A folyami rák: kitinpáncél, fejtor, potroh. Átalakulás nélküli fejlődés.
-	Iszaplakók: az orvosi pióca és a tavi kagyló.
-	A vizek gerinces állatai a halak. Pl.: ponty, dévérkeszeg, lesőharcsa.
-	Vízparti fák: a fűzfa.
-	Vízparti lágyszárúak: a nád és a gyékény.
-	Ízeltlábúak a vízparton: szitakötők, szúnyogok.
-	A vizek és vízpartok gerinces állatai: a békák és a vízisikló. Gerincesek, kétéltűek: hüllők. Minden kétéltű és hüllő szigorúan védett állat.
-	A vizek, vízpartok madarai. Pl.: a fehér gólya, a tőkés réce.
-	Gerincesek, madarak. Gólya: gázlómadár, gázlóláb, ék alakú csőr, hosszú nyak, fészeklakó fiókák, költöző, védett.
A szennyezés hatása a vízi életközösségekre.
-	A víz az élő szervezetek számára nélkülözhetetlen, sok élőlény élettere. A víz a természetben örök körforgást végez.
-	A hazai vízparti élőhelyek környezeti adottságai.
-	A vízpartok élőlényei is életközösséget alkotnak.
-	 A növények és állatok alkalmazkodnak környezetükhöz.
-	A vízi és vízparti élőlények kapcsolata (tápláléklánc, élettér, búvóhely).
-	A hazai füves területek kialakulásának környezeti feltételei.
-	Az erdőhöz hasonlóan a rét is életközösség. Meghatározó növényei a füvek és más lágy szárú növények. A környezeti tényezőktől függően kétféle rét alakul ki: a száraz rét és a nedves rét.
-	A hazai füves területek legjellemzőbb növényei.
-	A rét virágai: a réti boglárka és a mezei zsálya.
-	Növényevő rovarok a réten: sáskák, szöcskék, tücskök.
-	Növényevő emlősök a réten: a mezei nyúl és a mezei pocok.
-	Rovarevők a réten: a fürge gyík és a vakondok.
-	A rétek madarai: a fácán és az egerészölyv. A füves területek jelentősége, pusztulásuk okai. A rét, akárcsak az erdő és a vízpart, életközösség (táplálkozási kapcsolat).
-	Nemzeti parkjaink: Aggteleki Nemzeti Park, Balaton-felvidéki Nemzeti Park, Bükki Nemzeti Park, Duna-Dráva Nemzeti Park, Duna-Ipoly Nemzeti Park, Fertő-Hanság Nemzeti Park, Hortobágyi Nemzeti Park, Kiskunsági Nemzeti Park, Körös-Maros Nemzeti Park, Őrségi Nemzeti Park.
-	A lakóhely és környékének védett és védelem alatt álló természeti értékei (geológiai, növénytani, állattani).
-	A hazai élővilág legkiválóbb kutatóinak munkássága. 	

FIZIKA 6-8. évfolyam

A tanterv A NAT Ember a természetben műveltségterület 6-8. évfolyamok követelményeinek egy részét dolgozza fel.
A teljes lefedést a bevezetőben jelzettek szerint több tantárgy biztosítja.
A tantárgy összóraszáma:129 óra

Ennek felosztása:

Évfolyam	6.	7.	8.	Összesen	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
FIZIKA	1	37	1	37	1,5	55	129	

A nevelés és oktatás célja
A 6-8. évfolyamokon a fizikatanítás célja a tanulók érdeklődésének felkeltése a természet jelenségei iránt. Ezek kezdeti, elemi szintű értelmezésével, majd a konkrétra és az általánosra építve az absztrakció képességének kialakításával egy korszerű természettudományos világkép alapjainak lerakása.
Célunk a mechanikai, termodinamikai, elektromágneses, fénytani és anyagszerkezeti jelenségek közül azok bemutatása, melyekhez kapcsolódó fogalmak megértése a gyermek jelen életkorban elvárható absztraháló képességét nem haladja meg. Az elvégezhető kísérletek közül minél több csoportos, később egyéni kiviteleztetése, a kapcsolódó fogalmak bevezetése, a törvények felfedeztetése, közös megfogalmazása. A fizikai demonstrációk és kiértékelésük során a megismerési módszerek fejlesztése, lépéseinek tudatosítása, s ezzel az élet más helyzeteiben is használható tudás megalapozása.
Cél a tanulók kölcsönhatásokban történő gondolkodásának illetve rendszerszemléletének kialakítása, ezek segítségével kvalitatív problémák megoldatása. Ahol az életkori sajátosságok engedik, a törvények matematikai formába öntése, a matematikai apparátus felhasználása: egyszerű példákban egy jelenség kimenetelének kvantitatív előrejelzése (s ha lehet, annak kísérleti ellenőrzése).
Célunk a technikai és társadalmi fejlődés viszonyának, az ember környezetére gyakorolt hatásának bemutatása, az embernek a természet szerves részeként történő megmutatása, a jövőjéért felelősséget érző tanulói attitűd kialakítása.
 Fontos cél a tanulás és a tudás értékként való felmutatása. Példa adása (ha lehet, magyar) tudósok munkásságával, a tanuló sikerélményhez juttatása az eredményes tanulás módszereinek elsajátíttatása során.

Értékelés
Diagnosztikus mérés – értékelés:
Írásban év elején a tanítási-tanulási folyamat megkezdése előtt különböző pedagógiai döntések (felzárkóztatás, módszer választása, folyamattervezés, stb.) meghozatalához.
Érdemjeggyel nem minősítjük!
Formatív mérés – értékelés:
Szóban, írásban az egyes témakörökön belül a tanítási-tanulási folyamat közben a tanulási hibák és nehézségek feltárásához, illetve a jól végzett munka megerősítéséhez, az eredményes tanulás elősegítésére. Ebből következően itt sem az osztályozás az elsődleges cél, hanem az, hogy információhoz juttassuk és ösztönözzük a tanulót az önkorrekcióra, ami a tanár részéről a pótlási-javítási lehetőségek biztosítását követeli meg.
A tantárgy jellegzetességéből következően a szóbeli és írásbeli feleleteken kívül szükséges a mérési jegyzőkönyvek vezetésének (egyáltalán a füzetvezetésnek) és az egyszerűbb kísérletek kezdetben csoportos, később egyéni bemutatásának-elemzésének az értékelése is. A tanulók ösztönzése céljából nem maradhat el órai aktivitásuk (például a bemutatott kísérletek közös elemzésében való részvétel) és a tanulói kiselőadások megtartásának díjazása sem.
Szummatív mérés – értékelés:
Írásban a tanítási-tanulási folyamat egyes szakaszainak a végén kifejezetten minősítő célzattal, mely egyúttal visszajelzés is a tanárnak a végzett munkáról. Az egyes témakörök végén megíratott témazárók részletesebben is számon kérhetik a tananyagot, míg az év végi felmérések összpontosítsanak inkább a tanulók rendszerező képességére és lényeglátására.
Ha a tanuló évközi mulasztásait korrigálja az év végi felmérésig, akkor az itt kapott érdemjegy befolyásolja pozitívan az év végi osztályzatot! (Ez ugyanis nemcsak a magasabb évfolyamra lépés, de a továbbtanulás szempontjából is szűri, szelektálja a tanulókat.).

FIZIKA 6. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Fizikai mennyiségek és mérésük	6	
Kölcsönhatások	9	
Az anyag	14	
Az energia	8	
Összesen:	37	
Témakör
Fizikai mennyiségek és mérésük
Óraszám:   6 óra
Tartalmak	
•	A hosszúság, az idő, a tömeg és mérésük
•	Vonatkoztatási rendszer, a hely meghatározása
•	Az űrtartalom, a térfogat és mérése
•	A sűrűség és kiszámítása	
Tevékenységek	
•	Az idő, térfogat, tömeg, sűrűség fogalmának tartalmi pontosítása, szabatos használata, jártasság szerzése ezek SI és a gyakorlatban használt SI-n kívüli mértékegységének, azok törtrészeinek és többszöröseinek használatában, a sűrűség (, a tömeg és a térfogat) kiszámításában
•	Jártasság szerzése a tömeg és a térfogat mérésében
•	A vonatkoztatási rendszer fogalmának megismerése	
Témakör
Kölcsönhatások
Óraszám:  9 óra
Tartalmak	
•	Mozgás, mozgásállapot-változás
•	Testek kölcsönható képessége
•	Az erő és mérése
•	Erő és ellenerő
•	Egyensúly két erő hatására
•	A testek súlya
•	A tehetetlenség törvénye
•	A tömeg és az erő kapcsolatának kvalitatív jellemzése	
Tevékenységek	
•	A testek tehetetlenségének felismerése a mindennapi gyakorlatban, egyszerű jelenségek magyarázata a tehetetlenség törvényével 
•	Az erő, a súly, és az egyensúly fogalmának tartalmi pontosítása. Jártasság szerzése az erő és a súly mérésében
•	A mozgásállapot-változással járó kölcsönhatások megkülönböztetése: a rugalmas, a súrlódási, a közegellenállási, a gravitációs, az elektromos és a mágneses erőhatás felismerése
•	Egyszerű kísérletek összeállítása és végrehajtása csoportosan a rugalmas, a súrlódási, a közegellenállási és a súlyerő bemutatására, a hatás és ellenhatás törvényének valamint a két erő hatására létrejövő egyensúlynak a demonstrálására. Az együttműködési képességek fejlesztése
•	Ismerkedés tanári irányítás mellett az iskolai könyvtár fizikával kapcsolatos anyagaival, Newton munkásságának a megismerése	

Témakör
Az anyag
Óraszám: 14 óra
Tartalmak	
•	Az anyag fogalma, az anyagok jellemzése
•	Az anyag szerkezete, a részecskekép
•	Gázok, folyadékok és szilárd anyagok tulajdonságai
•	Szilárd anyag folyadékban
•	A hőmérséklet és mérése, a hőtágulás
•	A hő terjedése
•	Az anyag szerkezetének változásai: oldódás, halmazállapot-változások, lassú és gyors égés
•	A fény	
Tevékenységek	
•	Egyszerű golyómodell konstruálása, az anyagok egyes tulajdonságainak, a gázok tömegének és súlyának értelmezése a részecskekép segítségével
•	Testek folyadékban való úszásának, lebegésének, elmerülésének vizsgálata
•	A hőmérséklet fogalmának szabatos használata. Jártasság szerzése a hőmérséklet mérésében, hőmérséklet-idő grafikon készítése a mért adatokból, a tapasztalatok önálló, szóbeli összefoglalása, elemzése
•	Szilárd anyagok és folyadékok hőtágulásának megfigyelése, értelmezése
•	Egyszerű kísérletek bemutatása önállóan a hő és a fény terjedésével kapcsolatban
•	A tanár által bemutatott kémiai átalakulások és halmazállapot-változások megfigyelése, a golyómodell tesztelése, a történések leírása saját szavakkal, a lényegkiemelés képességének fejlesztése. Az anyagmegmaradás törvényének felismerése, a természet egységére vonatkozó elképzelések alapjainak lerakása
•	A tanult fogalmak és a mindennapok jelenségeinek összekapcsolása, a természetben megfigyelhető halmazállapot-változások felismerése, magyarázása
•	A tűzvédelmi szabályok elsajátítása, az ember felelősségének elemzése	
Témakör
Az energia
Óraszám:  8 óra
Tartalmak	
•	A belső energia, energiaváltozás hőközléssel
•	A munka, energiaváltozás munkavégzéssel
•	Az energia fajtái és átalakulásai, az energia megmaradása
•	Energiaforrások, energiahordozók	
Tevékenységek	
•	Az energia és a munkavégzés fogalmának kvalitatív értelmezése
•	Az energia fajtáinak, átalakulásának felismerése konkrét, hétköznapi folyamatokban
•	Egyszerű kísérletek bemutatása az energia megmaradásának kvalitatív vizsgálatára
•	Joule munkásságának megismerése, az iskolai könyvtár használata csoportmunkában
•	Az energiaforrások végességének felismerése, az energiatakarékos magatartás igényének felkeltése	

A magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	A tanuló ismerje a tehetetlenség, illetve az energiamegmaradás törvényét!
•	Tudja értelmezni és használni a tanult fizikai mennyiségeknek (hosszúság, térfogat, idő, tömeg, sűrűség, erő, hőmérséklet) a mindennapi életben is használt mértékegységeit!
•	Ismerje fel az egyenletes és a változó mozgást, a testek tehetetlenségét, az erőt és ellenerőt, a súrlódást és a közegellenállást, az energiamegmaradást, a hőtágulást, a halmazállapot-változásokat, az úszást, lebegést, elmerülést a gyakorlatban konkrét példákon!
•	Tudjon sűrűséget kiszámítani mértékegységváltás nélkül!
•	Tudja megkülönböztetni a mozgásállapot-változással járó kölcsönhatásokat!
•	Ismerje az egyszerű golyómodellt, segítségével legyen képes az anyag néhány tulajdonságának magyarázatára!
•	Legyen képes kisebb csoportban, társaival együttműködve egyszerű jelenségek demonstrálására, értelmezésére!

FIZIKA 7. ÉVFOLYAM

ÓRATERV
Témakör	Óra	
A mozgás leírása	7	
A dinamika alapjai	13	
Hőtan	10	
A folyadékok és a gázok egyensúlya	7	
Összesen:	37 óra	
Témakör
A mozgás leírása
Óraszám:  7 óra
Tartalmak	
•	A mozgás leírása
•	Az egyenes vonalú egyenletes mozgás, a sebesség
•	Az átlagsebesség és a pillanatnyi sebesség
•	Az egyenletesen változó mozgás, a gyorsulás
•	A szabadesés
•	Néhány nem egyenes vonalú változó mozgás	
Tevékenységek	
•	Az út, elmozdulás, sebesség, gyorsulás, fogalmának tartalmi pontosítása, szabatos használata, jártasság szerzése a sebesség SI és a gyakorlatban használt SI-n kívüli mértékegységeinek használatában, a sebesség (, az út és az idő) kiszámításában
•	Jártasság szerzése a kísérlet adatainak lejegyzésében; út-idő grafikon készítése, elemzése egyenletes és egyenletesen változó mozgás leírásakor. Az út és az idő közti matematikai összefüggés felismerése egyenes vonalú egyenletes mozgás esetén
•	Az átlag- és a pillanatnyi sebesség megkülönböztetése, mérések csoportos tervezése és végrehajtása különböző testek mozgása átlagsebességének a meghatározására a szabadban, a mérés eredményének becslése, pontosságának vizsgálata	
Témakör
A dinamika alapjai
Óraszám:  13 óra
Tartalmak	
•	Különféle kölcsönhatások mozgásállapot-változtató hatása, az erő dinamikai értelmezése
•	Különféle erőhatások
•	A földi gravitáció és a súly
•	A bolygók mozgása, a kozmikus folyamatok iránya
•	A mechanikai munka
•	A mechanikai energiák
•	A mechanikai energia megmaradásának törvénye
•	A forgatónyomaték
•	Kiterjedt (merev) test egyensúlya
•	Egyszerű gépek	
Tevékenységek	
•	Az erő, súly, energia, munka fogalmak további pontosítása, szabatos használata. Jártasság szerzése SI -mértékegységük használatában, az erőhatás nagyságának illetve a végzett munkának a kiszámításában
•	A mozgásállapot-változással járó kölcsönhatásoknál a sebességváltozás okának kvalitatív elemzése a lényeges és a lényegtelen tényezők megnevezésével, a kölcsönhatásban, kapcsolatokban történő gondolkozás mint szemléletmód elsajátítása. Egyszerű kísérletek önálló összeállítása és végrehajtása a rugalmas, a súrlódási, a közegellenállási és a súlyerő bemutatására
•	A testek tömegének és súlyának világos megkülönböztetése, a mérésükkor kapott eredmények értelmezése, azokból következtetések levonása
•	Ismerkedés tanári irányítás mellett az iskolai számítógépes hálózat fizikával kapcsolatos anyagaival, Eötvös Loránd munkásságának a megismerése, az elmélet „diadalának”, az empíria ellenőrző szerepének a felismerése
•	A földi gravitáció és az általános tömegvonzás felismerése konkrét példákon, a táguló világ (Föld, Naprendszer, Világegyetem) nagyságrendi viszonyainak, változásainak érzékelése, megismerése
•	Egymással kölcsönhatásban lévő testek állapotváltozásának megfigyelése, elemzése, az energiafajták és az energiamegmaradás felismerése különböző helyzetekben, nyitott és zárt rendszer fogalmának megismerése 
•	Tapasztalatszerzés kísérletezés útján az erőhatás forgásállapot-változtató képességéről, a forgatónyomaték sztatikai bevezetése, kiszámítása és kvalitatív dinamikai vizsgálata
•	Kísérleti tapasztalatok birtokában merev test egyensúlya feltételeinek a megértése, az egyensúly létesítéséhez szükséges erő (illetve erőkar) nagyságának kiszámítása, irányának meghatározása
•	Az egyszerű gépeknek (egykarú és kétkarú emelő, lejtő, álló- és mozgócsiga) a mindennapokban történő alkalmazása fontosságának a felismerése kísérleti tapasztalatok útján. A kísérletek eredményeinek előrejelzése. A problémamegoldó képességek fejlesztése	
Témakör
Hőtan
Óraszám: 10 óra
Tartalmak	
•	Energiaközlés rendezett és rendezetlen úton, a termikus kölcsönhatás 
•	Hőközlés és fajhő, a belső energia változása hőmérsékletváltozásnál 
•	Energiamegmaradás termikus kölcsönhatásnál
•	Az égéshő, a belsőenergia-változás kiszámítása égés esetén
•	A termikus energia felhasználása munkavégzésre
•	Az energia átalakításának környezeti hatásai
•	Olvadás és fagyás
•	A párolgás 
•	Forrás és lecsapódás 
•	A teljesítmény 
•	A hatásfok 	
Tevékenységek	
•	A hőközlés, fajhő, égéshő, olvadáshő, fagyáshő, párolgáshő, forráshő, teljesítmény fogalmak szabatos használata, jártasság szerzése ezek SI mértékegységének használatában, a hőközlés, a halmazállapot-változás közben bekövetkező energiaváltozás, a teljesítmény és a hatásfok kiszámításában
•	Az egymással termikus kölcsönhatásban lévő testek állapotváltozásának megfigyelése, elemzése, a termikus egyensúly anyagszerkezeti értelmezése
•	A halmazállapot-változások értelmezése a tanult anyagszerkezeti képpel, a tapasztalatoknak a legfontosabb szakkifejezések használatával történő pontos lejegyzése, elmondása   
•	Egyszerű kísérletek összeállítása, végrehajtása és elemzése a teljesítmény és a hatásfok meghatározására
•	Hőmérséklet-idő grafikon készítése a mért adatokból, a tapasztalatok önálló, szóbeli összefoglalása, elemzése; a hőmérséklet-hőfelvétel grafikon értelmezése a szilárdtól a légnemű halmazállapot eléréséig (az anyag atomos szerkezete)
•	Az energiamegmaradás felismerése különböző helyzetekben, kimondása zárt rendszerre, alkalmazása egyszerű problémák megoldásában. A természet egységére vonatkozó elképzelések formálása
•	A tanult fogalmak és a mindennapok jelenségeinek összekapcsolása, a gyakorlati alkalmazások (hőerőgépek, belsőégésű motorok) felismerése modellről
•	Az embernek az energia átalakítása során a környezetére gyakorolt hatása elemzése, „új” energiaátalakítási módok és más tiszta technológiák megismerése, társadalmi, gazdasági és politikai megközelítések kritikus vizsgálata. A kritikai, a narratív és a döntési képességek fejlesztése
•	Önálló információgyűjtés a világhálóról, Watt munkásságának a megismerése	

Témakör
A folyadékok és a gázok egyensúlya
Óraszám: 7 óra
Tartalmak	
•	A nyomás
•	Pascal törvénye
•	A hidrosztatikai nyomás
•	A felhajtóerő, Arkhimédész törvénye
•	A légnyomás
•	Mi a hang?
•	Hajszálcsöves jelenségek, a felületi feszültség	
Tevékenységek	
•	Egyszerű kísérletekből szerzett tapasztalatok segítségével a nyomóerő és a nyomott felület közötti kapcsolat felfedezése, a nyomás fogalmának tartalmi pontosítása, SI és a gyakorlatban használt SI-n kívüli mértékegységeinek a megismerése
•	Jártasság szerzése a nyomás, a nyomóerő és a nyomott felület kiszámításában
•	A folyadékok súlyából származó nyomással kapcsolatos kísérletek megfigyelése, elemzése, a tapasztalatok megfogalmazása, Pascal törvényének alkalmazása konkrét gyakorlati példák elemzésekor
•	A felhajtóerő fogalmának, Arkhimédész törvényének kísérletek útján történő megismerése
•	Kísérletek önálló megtervezése és végrehajtása az úszás – lebegés - elmerülés, az egyensúly feltételének vizsgálatára
•	A hajszálcsöves jelenségek, a felületi feszültség jelenségének a megismerése, kísérleti bemutatása, értelmezése, a mindennapok ezekkel kapcsolatos egyszerűbb jelenségeinek a magyarázata
•	A gázok súlyából származó nyomás létezését igazoló kísérlet elemzése
•	Egyszerű kísérletek bemutatása és értelmezése a hang keletkezésére és terjedésére
•	Arkhimédész munkásságának a megismerése	

A magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	A tanuló ismerje az energiamegmaradás törvényét, a Pascal-törvényt és Arkhimédész törvényét!
•	Ismerje fel az egyenletes és a változó mozgást, az anyagmegmaradást és az energiamegmaradást, a halmazállapot-változásokat, az egyszerű gépek, valamint Pascal törvényének az alkalmazását, az úszás, lebegés, elmerülés feltételét, a felületi feszültséget és a hajszálcsövességet természeti folyamatok illetve gyakorlati alkalmazások elemzése során!
•	Tudja értelmezni és használni a tanult fizikai mennyiségeknek (sebesség, energia, forgatónyomaték, nyomás, teljesítmény) a mindennapi életben is használt mértékegységeit!
•	Tudja megkülönböztetni az átlag- és a pillanatnyi sebességet!
•	Tudjon sebességet, munkavégzést, erőhatás és forgatónyomaték nagyságát, teljesítményt, hatásfokot és erőhatás adott felületre kifejtett nyomását kiszámítani mértékegységváltás nélkül!
•	Legyen képes egyszerű kísérletek, mérések önálló elvégzésére, a mért adatok táblázatba rendezésére tanári segítséggel, út-idő grafikon felvételére és elemzésére, anyaghalmaz hőmérséklet-hőfelvétel grafikonjának a legfontosabb szakkifejezések használatával történő értelmezésére!
•	Tudja alkalmazni az anyag szerkezetéről tanultakat a halmazállapotok értelmezésére, a halmazállapot-változások elemzésére!
•	Ismerje az ember által megvalósított energiaátalakítási folyamatok környezeti hatásait, ismerje fel a környezetkímélő magatartás és a tiszta technológiák alkalmazásának fontosságát!

FIZIKA 8. ÉVFOLYAM

ÓRATERV
Témakör	Óra	
Elektrosztatikai alapjelenségek, az elektromos áram	14	
Az elektromos áram hatásai, az elektromos munka és teljesítmény	10	
Az elektromágneses indukció és a váltakozó áram	12	
Fénytan	10	
A 6-8. évfolyam fizika tananyagának rendszerezése	9	
Összesen:	55 	
Témakör
Elektrosztatikai alapjelenségek, az elektromos áram
Óraszám: 14 óra
Tartalmak	
•	Elektromos alapjelenségek, a töltés fogalma
•	Elektromos vezetők és szigetelők 
•	Az elektromos mező és munkája 
•	Az elektromos mező munkavégző-képességének jellemzése, az elektromos feszültség
•	Töltések áramlásának feltétele, az elektromos áram. Az áramerősség mérése
•	Az áramforrás és az elektromos áramkör. A feszültség mérése
•	Ohm törvénye, az elektromos ellenállás
•	Vezetékek ellenállása
•	Ellenállások soros, illetve párhuzamosan kapcsolása, az eredő ellenállás
•	Egyszerűbb gyakorlati alkalmazások és kapcsolási rajzaik	
Tevékenységek	
•	A legalapvetőbb elektromos jelenségek megfigyelése, elemzése (egyszerű atomszerkezeti magyarázatok), felismerése a gyakorlatban; egyszerű kísérletek összeállítása és végrehajtása
•	Az elektromos töltés, áramerősség, feszültség, ellenállás fizikai fogalmának tartalmi pontosítása, szabatos használata,  jártasság szerzése SI mértékegységük, azok törtrészeinek, illetve többszöröseinek használatában
•	Az áramerősség és a feszültség mérése, a kísérlet során nyert adatok áttekinthető rendezése, a vizsgálódás eredményeinek pontos megfogalmazása, következtetések levonása párhuzamosan és sorosan kapcsolt fogyasztók esetén is. Az eszközök balesetmentes használata (a szabályok ismerete és betartása) , egyszerű áramköri rajzok készítése , azok gyakorlati kivitelezése, kész ábrák értelmezése
•	Elsősegélynyújtási ismeretek elsajátítása áramütéses balesetek következményeinek enyhítéséhez. A villámcsapás elleni védekezés megismerése
•	Ok-okozati kapcsolat felismerése a feszültség és az áramerősség közti összefüggés feltárása során (adott fogyasztó esetén). Az ellenállás szemléletes jelentésének megismerése, jártasság szerzése az ellenállás, feszültség, áramerősség Ohm törvénye alapján történő kiszámításában
•	A tananyaghoz kapcsolódó kiegészítő információk önálló gyűjtése az iskolai könyvtárból, Coulomb, Galvani, Volta, Ampere és Ohm munkásságának megismerése	

Témakör
Az elektromos áram hatásai, az elektromos munka és teljesítmény
Óraszám:  10 óra
Tartalmak	
•	Az elektromos áram hőhatása 
•	Az elektromos mező munkája és teljesítménye az áramkörben, az elektromos energia terjedése a vezetékben
•	A lakásban található elektromos berendezések elektromos-, illetve pénzfogyasztása
•	Az elektromos áram vegyi hatása 
•	Az elektromos áram élettani hatása
•	Mágneses alapjelenségek, az elektromos áram mágneses hatása
•	Az elektromos áram mágneses hatásának gyakorlati alkalmazásai	
Tevékenységek	
•	Jártasság szerzése az elektromos munka és az elektromos teljesítmény kiszámításában
•	A háztartásban megtalálható áramforrások, elektromos berendezések adatainak, teljesítményének megismerése, fogyasztásuk kiszámítása.  Az energiatakarékosság - mint a környezetvédelem egyik lehetséges megnyilvánulása – fontosságának felismerése a mindennapokban is, az energiatakarékos szemlélet további mélyítése. Az életvezetési képességek fejlesztése
•	A legalapvetőbb mágneses jelenségek megfigyelése, felismerése a gyakorlatban
•	Az elektromos energia terjedésének, az áram hő-, vegyi- és mágneses hatásának, ezek gyakorlati alkalmazásainak a megismerése 
•	Az elektromos áram élettani hatásainak, a környezetünkben előforduló és a technikában leggyakrabban alkalmazott anyagok vezetési tulajdonságainak a megismerése
•	Az elektromágnes leggyakoribb gyakorlati alkalmazásai működésének a magyarázata
•	Az elektronikus információhordozók, a multimédia és az oktatóprogramok alapszintű használata, Jedlik Ányos és Kandó Kálmán munkásságának a megismerése	
Témakör
Az elektromágneses indukció és a váltakozó áram
Óraszám: 12 óra
Tartalmak	
•	Az indukciós alapjelenségek 
•	Az indukált feszültség és az indukált áram
•	A váltakozó áram előállítása, a váltakozó áramú generátor
•	A váltakozó áram és feszültség jellemzése 
•	A váltakozó áram hatásai
•	A transzformátor
•	Távvezetékrendszer, a váltakozó áram előnyei
•	Az elektromosság megismerésének „története”
•	Generátorok energiaellátása, energiaforrások, a fenntartható fejlődés biztosíthatóságának kérdése	
Tevékenységek	
•	Egyszerű kísérletek összeállítása és végrehajtása a nyugalmi és a mozgási indukció bemutatására, az indukált áram erősségét befolyásoló tényezők vizsgálatára. A tapasztalatok alkalmazása a váltakozó áramú generátorra
•	A váltakozó áram jellemzése (frekvencia, effektív érték), hő-, mágneses, vegyi és élettani hatásainak a megismerése
•	A kísérleti eredmények rendszerezésével a transzformátor tekercseinek menetszáma és a feszültségek (illetve áramerősségek) közötti összefüggés felismerése, a feszültség, az áramerősség vagy a menetszám kiszámítása egyszerű feladatok megoldása során. 
•	Az indukcióról tanultak alkalmazásával a transzformátor működési elvének a magyarázata
•	A váltakozó áram előnyeinek, a fizikai kutatások jelentőségének, a tudományos fejlődés elméletirányítottságának érzékelése, az elmélet és a gyakorlat kapcsolata fontosságának a felismerése
•	Az elektromosság megismerésének, alkalmazásának az emberiség fejlődésére gyakorolt hatása, a társadalom, a technika és a tudomány kölcsönhatásának vizsgálata. A komplex információk kezelésével kapcsolatos képességek fejlesztése
•	Faraday, Déri Miksa, Bláthy Ottó Titusz és Zipernovszky Károly munkásságának a megismerése, önálló forráshasználat tanári útmutatás alapján: jelenleg folyó gyakorlatorientált kutatások, fejlesztések és eredményeik	

Témakör
Fénytan
Óraszám: 10 óra
Tartalmak	
•	Elsődleges és másodlagos fényforrások
•	A fény egyenes vonalú terjedése
•	A fény kölcsönhatásai, energiája
•	A fény két közeg határán, a fény visszaverődése és törése
•	Tükrök képalkotása, tükrök a mindennapokban
•	Lencsék képalkotása, lencsék a mindennapokban
•	A színek	
Tevékenységek	
•	A fényforrások osztályozása,  a fény kölcsönhatásainak és egyenes vonalú terjedésének a megismerése
•	Megfigyelések alapján az anyagok csoportosítása a fénnyel kapcsolatos kölcsönhatásuk alapján
•	A fényvisszaverődés, a fénytörés, a teljes visszaverődés és a diszperzió jelenségének felismerése a mindennapokban (magyarázatuk), a törvényszerűségek megfogalmazása megfigyelés útján, kísérlet összeállítása és végrehajtása bemutatásukra
•	A sík- és gömbtükrök, illetve a lencsék nevezetes sugarainak, képalkotásuknak a magyarázata
•	A mindennapokban alkalmazott tükrök, lencsék osztályozása, a gyakoribb alkalmazások használata, működésének magyarázata
•	Az emberi szem működésének, esetleges hibáinak és ezek korrekciójának, a dioptria fogalmának megismerése	

A magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	A tanuló ismerje a fényvisszaverődés és Ohm törvényét!
•	Ismerje fel a legalapvetőbb elektromos, mágneses és fénytani jelenségeket, az elektromágneses indukciót, az elektromos áram hatásait és ezek alkalmazását, valamint a tükrök, lencsék alkalmazását a gyakorlatban konkrét példákon! Tudja az anyagokat csoportosítani elektromos és optikai tulajdonságaik szerint!
•	Ismerje fel kapcsolási rajzon a legfontosabb áramköri jeleket és a fogyasztók soros és párhuzamos kapcsolását ténylegesen összeállított áramkörben is!
•	Tudjon áramforrásból, fogyasztóból, kapcsolóból és vezetékekből álló egyszerű elektromos áramkört összeállítani, áramerősséget és feszültséget mérni tanári segítséggel!
•	Tudjon ellenállást, áramerősséget, feszültséget, elektromos munkát és teljesítményt kiszámítani mértékegységváltás nélkül!
•	Tudja leolvasni és értelmezni a háztartásban előforduló elektromos berendezéseken feltüntetett adatokat, ismerje fel az energiatakarékosság szükségességét!
•	Ismerje a transzformátor működési elvét és a távvezetékrendszer lényegét!
•	Ismerje a szem védelmével kapcsolatos tudnivalókat, az érintésvédelmi és balesetmegelőzési szabályokat és tartsa be azokat!
•	Ismerje fel a társadalom, a technika és a tudomány fejlődésének szükségszerű összefonódását, legyen képes önálló álláspont kialakítására a fenntartható fejlődés biztosíthatóságának kérdéseiben! Ismerje fel a takarékosság szükségességét az élet legkülönbözőbb területein!

BIOLÓGIA 7-8. évfolyam
A tanterv, A NAT Ember a természetben műveltségterület, 7-8. évfolyamok követelményeinek egy részét dolgozza fel. 
A teljes lefedést a bevezetőben jelzettek szerint több tantárgy biztosítja.

A tantárgy összóraszáma: 74 óra

Ennek felosztása:
Évfolyam	7.	8.	Összesen	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi		
Biológia	1	37	1	37	74 	

A nevelés és oktatás célja
•	Az általános iskolai biológiatanítás célja, hogy a tanulók tájékozottak legyenek a földi élővilág sokféleségéről, az emberek és biológiai környezetük közötti kapcsolatrendszerről.
•	Célunk, hogy az alsóbb osztályokban megtanult közvetlen környezet elemi megismerésén túl ismerjék meg a távoli tájak ökológiai rendszerét, az élő és élettelen környezetet, mint dinamikusan változó ökológiai rendszert.
•	Cél a természet egységére vonatkozó elképzelések formálása, valamint a meglévő változatosság, sokféleség (diverzitás) fennmaradásának tudatosítása, a szerveződési szintek közötti funkcionális kapcsolatok felismerése.
•	Cél az élő szervezetek energia-átalakító folyamatainak átfogó elemzése – az anyagmegmaradás törvényeinek megismertetése. Az életjelenségek mélyebb alapjainak, az élő szervezetekben zajló folyamatoknak a megismerése, ezzel az életfogalom jobb megalapozása. A diákok ismerjék saját testük felépítését és működését, az egészséges életmód legfontosabb szabályait, az élő szervezetekben lejátszódó szabályozási folyamatokat. Fontos tanulóinkkal megismertetni azokat az emberi szervezetet veszélyeztető anyagokat, amelyekkel kapcsolatba kerülhetnek életük során.
•	Célunk, hogy a tudományos ismeretszerzés iránti határozott igény kialakításához, tanulói megfigyelések, vizsgálatok, tanulókísérletek szervezésével, az ismeretterjesztő művek közös feldolgozásával kell kialakítani az önálló ismeretszerzés képességét és igényét. Tanulói kiselőadások tartásával foglalkozni a környezetszennyezés problémáival, hogy a szerzett tudás felelős cselekvésben nyilvánuljon meg.
•	Cél a természeti folyamatok, összefüggések és az ember ezekkel való kapcsolatának tényleges megértése. Törekvés a fenntartható fejlődés biztosításával kapcsolatos problémák enyhítésére, a természettudatos tantárgyakban megszerzett ismeretek, képességek felhasználására, és ezzel egy környezetet kímélő magatartásforma kialakítására.
Értékelés

Szóbeli feladatok az alapfogalmak ismeretének és a közöttük lévő összefüggések megértésének ellenőrzésére frontális beszélgetés és feleltetés formájában. Célja az eredményes tanulás elősegítése, a hibák feltárása és kijavítása.

Írásbeli számonkérés feladatlapok segítségével. Az írásbeli feladatok, amelyek a fogalmak önálló megfogalmazását, rajzok , ábrák részeinek felismerését és megnevezését, jelenség leírását., egyszerű problémák megoldását ellenőrzik.
Formái:
Év eleji diagnosztikus felmérő dolgozat.
Szóbeli feleltetés helyett az egész osztály tudását felmérő rövid pár kérdést tartalmazó ellenőrzési forma.
Témazáró dolgozat feladatlappal egyes témakörök befejezése után.

Tanulók önálló és csoportos tevékenységének értékelése.
Formái: 
kiselőadások,
gyűjtemények,
csoportmunkák készítése.

BIOLÓGIA 7. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Az élőlények környezete	     4	
Tájak és életközösségek	   19	
Az élőlények rendszerezése	   14	
ÖSSZESEN:	   37 óra	
Témakör
Az élőlények környezete
Óraszám:  4	 óra
tartalmak	
- Az életközösség, a környezet fogalma
•	Az élőhely élő és élettelen tényezői.
•	A tűrőképesség és alkalmazkodás
•	Táplálkozási kapcsolatok.
•	Anyag-és energiaforgalom az életközösségekben.
•	Az életközösségek pusztulásának okai, védelmük jelentősége a földi élővilág és ezen belül az emberiség szempontjából.	

Tevékenységek	
•	A tanult életközösségek jellemzőinek felidézésével a környezet és életközösség fogalmának megalkotása.
•	Jártasság szerzése az egyes élőlények tűrőképességének meghatározásában.
•	Kölcsönhatások felfedezése az élőlények között.
•	Táplálkozási szintek az egyes életközösségben és az anyagforgalom törvényszerűségeinek felismerése.
•	A Földet veszélyeztető szennyező anyagok káros hatásainak bemutatása.	
Témakör
	Tájak és életközösségek
Óraszám:  19 óra
tartalmak	
•	Trópusi vagy forró éghajlati övezet növényöveinek élőlényei.
•	A mediterrán és trópusi tájak termesztett növényei.
•	Övezetesség, magassági övezetek, a hegyvidék élővilága.
•	A tajga, a tundra, a sarkvidék jellemző élővilága.
•	A tenger, óceán, tengerpart élővilága.	

Tevékenységek	
•	A földrajzi térképek és kontúrtérképek használata az élővilág biomjainak földrajzi elhelyezésében.
•	Az egyes biomok jellemzőinek összegyűjtése és önálló bemutatása.
•	A környezethez való alkalmazkodás, a tűrőképesség szerepe az életben maradásban.
•	Az élőlények jellemzésével a hasonló és eltérő tulajdonságok felfedezése.
•	Az élőlények életmódja és az élőhelyek közti kapcsolat felfedezése.
•	A média használata a távoli tájak bemutatásában, nagy földrajzi felfedezők és híres természettudósok életével való ismerkedés.
•	Az ember szerepe a környezet helyes és helytelen átalakításában. Pl.: esőerdő irtása, a tenger szennyezése.	

Témakör
Az élőlények rendszerezése
Óraszám: 14	 óra
tartalom 	
•	A rendszerezés alapelvei, kategóriái, a rendszertan híres tudósai.
•	A faj, az osztály, a törzs fogalma.
•	A sejtmagnélküliek és a sejtmagvas egysejtűek.
•	A gombák.
•	A moszatok törzsei, a zuzmók, a mohák, a harasztok törzsei.
•	A nyitvatermők törzse.
•	A zárvatermők törzse és az egy-és kétszikűek osztályai.
•	A szivacsok, csalánozók és a gyűrűs férgek törzsei.
•	A puhatestűek törzse – ezen belül a csigák, a kagylók és a fejlábúak osztályai.
•	Az ízeltlábúak törzse – ezen belül a rákok, a rovarok és a pókszabásúak osztályai.
•	A gerincesek törzse – ezen belül a halak, a kétéltűek, a hüllők, a madarak és az emlősök osztályai.	
Tevékenységek	
•	Diszciplínáktól független általános természettudományos fogalmak, eljárások, szemléletmódok formálása, a fogalmak helyes használata.
•	A tanulók rendszerben, kölcsönhatásban, kapcsolatokban történő gondolkodásának erősítése.
•	A megismert élőlények csoportosítása különböző szempontok alapján.
•	A megismert élőlények rendszertani besorolása a tudományos rendszerezés alapját figyelembe véve.
•	A növény és állatfelismeréshez kapcsolódó segédanyagok (határozó könyvek) használata.	

A magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	 .Legyen képes elemezni az ökológiai rendszer élő és élettelen környezeti tényezőit. Tudja meghatározni az életközösség fogalmát és legfontosabb ismérveit.
•	Ismerjék az életközösségek legjellemzőbb, táplálékláncot alkotó fajainak a nevét, testének felépítését, életmódját.
•	Tudjanak táplálékláncot összeállítani a megismert élőlényekből.
•	Ismerjék fel, hogy az egyes élőlények milyen szervezeti adottságuk miatt képesek más-más életközösségben élni. (Környezethez való alkalmazkodási példák.)
•	A tananyagban nem szereplő élőlények esetében is legyenek képesek az élőlény testfelépítése és életmódja alapján környezetére és a környezet alapján az élőlény testfelépítésére, életmódjára, rendszertani helyére következtetni.
•	Legyenek képesek példákat mondani az ember környezetet károsító magatartására, tudják annak káros következményeit.
•	Ismerje az élővilág kutatásában legjelentősebb szerepet játszó néhány tudós munkáját, életrajzát.
•	Legyen gyakorlatuk abban, hogyan kell az élőlényeket hasonló tulajdonságaik alapján rendszerbe sorolni.
•	Legyenek képesek egy-egy témából önálló ismeretszerzéssel röviden, összefüggő beszámolót tartani.

BIOLÓGIA 8. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	 Óra	
Az emberi szervezet felépítése és működése	  37	

ÖSSZESEN:	  37 óra	
Témakör
Az emberi szervezet felépítése és működése
Óraszám: 37	 óra
tartalmak 	
•	Az emberi test szerveződése: sejt, szövet, szerv, szervrendszer, szervezet fogalma.
•	Az emberi bőr szerkezete, feladata, védelmi funkciója.
•	A mozgás szervei: a csontváz és az izomzat. A csontok kapcsolódási formái.
•	A táplálkozás szervrendszere – a tápcsatorna részei, feladatuk.
•	Tápanyagok, vitaminok. Az egészséges táplálkozás fontossága.
•	A légzés szervrendszere. A gázcsere . A légzőszervekre ható környezeti ártalmak.
•	A keringés szervrendszere.  A vér-és a vércsoportok.
•	A szív és érrendszeri betegségek és megelőzésük.
•	A kiválasztás szervrendszere.
•	A férfi és női szaporító szervrendszer felépítése és működése.
•	Az ember nemi élete – fogamzásgátlás, terhesség, szülés.
•	Az embrionális fejlődés szakaszai, főbb egészségügyi problémái.
•	A szabályozás szerepe a z egészséges életműködésben
•	Az érzékelés mechanizmusai.
•	Az idegrendszer felépítése és működése.
•	Az idegi és a hormonális szabályozás.	
Tevékenységek	
•	Az emberi szervezet egészének és részeinek bemutatása, jellemzése.
•	A szerveződési szintek közötti funkcionális kapcsolatok felismerése, ezek jellemzése.
•	Az ember legfontosabb szöveteinek felismerése, a felépítés és működés közötti kapcsolat felfedezése.
•	Az élő szervezet energia-átalakító folyamatainak átfogó értelmezése.
•	Egyszerű élettani megfigyelések és vizsgálatok elvégzése.
•	Önálló információgyűjtés az emberi szervezet működéséről, az egészséges életmódról.
•	Az élő szervezetben lejátszódó szabályozási folyamatok elemzése, egyszerű kísérletekkel bemutatás.
•	Az ember életmódja és egészségi állapota, az egészségi állapot és a környezet minősége közti kölcsönhatások elemzése.
•	Kiselőadások tartása a szervezetet károsító anyagokról, élvezeti szerekről, a káros szenvedélyekről.	

A magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Ismerje a legfontosabb belső szervek elhelyezkedését az emberi testben. Tudja megnevezni a szervrendszerekhez tartozó szerveket.
•	Ismerjék fel az emberi testet felépítő szöveteket.
•	Tudja alkalmazni a bőrápolásról tanultakat, ismerje a bőr védelmi funkcióit.
•	Ismerje a csontváz legfontosabb csontjait, a leggyakoribb mozgásszervi sérüléseket és azok megelőzésének módjait. Legyen képes megérteni a csontváz és az izomzat működését.
•	Tudja ismertetni a táplálék útját, ismerje az emésztés egyes helyeit. Tudja melyek a legfontosabb tápanyagaink, milyen élelmiszerekben fordulnak leginkább elő. A fogápolás legelemibb szabályaival legyen tisztában.
•	Tudja végigvezetni a levegő útját, legyen képes elmondani a hangadás lényegét.
•	Legyen képes elemezni a kis –és nagyvérkört, ismerje a vér szerepét az anyagszállításban, tudja, hogyan lehet megelőzni a leggyakoribb szív-és érrendszeri megbetegedéseket.
•	Ismerje a kiválasztó szervrendszer működését, a leggyakoribb betegségeket és megelőzésüket.
•	Ismerje a szaporító szervrendszer működését, az ivarsejtek termelődésének helyét, tudja ismertetni a menstruáció folyamatát.
•	Legyen képes felsorolni a méhen belüli és méhen kívüli fejlődési szakaszokat rövid jellemzéssel.
•	Ismerje az idegrendszer felépítését, és értse a működésének alapjelenségeit, a hormonális szabályozás lényegét.
•	Tudja összehasonlítani az idegi és a hormonális szabályozás folyamatát. Tudjon példát mondani rá.
•	Értse a szimpatikus és paraszimpatikus hatás lényegét.
•	Ismerje fel a szervezetet károsító anyagok romboló hatását az idegrendszerre, Váljon meggyőződésévé, hogy ezeknek az anyagoknak a fogyasztása csak káros lehet, ezért kerülni kell.

KÉMIA 7-8. évfolyam
A tanterv, A NAT Ember a természetben műveltségterület, 7-8. évfolyamok követelményeinek egy részét dolgozza fel.
A teljes lefedést a bevezetőben jelzettek szerint több tantárgy biztosítja.

A tantárgy óraszáma: 111 

Ennek felosztása:
Évfolyam	7.	8.	Összesen	
	Heti	Évi	Heti	Évi		
Kémia	1,5	55	1,5	56	111	

A nevelés és oktatás célja 
•	A 7-8. évfolyamokon a kémiatanítás célja, hogy a tanulók - mozgósítva az előzetesen megszerzett tudásukat és képességeiket - megismerkedjenek környezetük fontosabb anyagaival, ezek tulajdonságaival, változásaival és gyakorlati alkalmazásával.
•	A tananyag megválasztása azt a célt is szolgálja, hogy a tanulók megismerhessék a nemzeti kultúra tudománytörténeti vonatkozásait.
•	A legtöbbet használt anyagok felhasználási lehetőségeinek számba vétele során fontos a tudomány és a technika kapcsolódási pontjainak megértése.
•	Cél annak belátása, milyen kihatásai vannak a tudomány fejlődésének a társadalomra, illetve az egyénre; illetve a társadalom hogyan tudja befolyásolni a környezetterhelő technológiák alkalmazását.
•	A felnövekvő nemzedékek jobb életesélyei érdekében fontos a környezettudatos magatartás formálása. Ennek érdekében szükséges a megfelelő ismeretek összegyűjtése, az összefüggések felfedezése, az egyéni és társadalmi cselekvési lehetőségek tudatosulása.
•	A tantárgy tanulása során cél, hogy a diákokat eredményes tanulási technikákkal ismertessük meg és adjunk segítséget ezek elsajátítására, rendszeres használatára.
•	Cél az, hogy a tantárgy tanítása során megtaláljuk azokat a területeket és módokat, amelyek lehetőséget adnak a tanulói képességek és kulcskompetenciák eredményes fejlesztésére.
•	Célunk, hogy a megszerzett jártasságok és ismeretek segítségével tanítványaink világról alkotott képét teljesebbé formáljuk.
•	A végső cél az, hogy tanítványaink az életük során adódó helyzetekben felelős, minél hosszabb távon helytálló egyéni és közösségi döntéseket hozzanak.

Értékelés
Év elején diagnosztizáló mérés, ami 7. évfolyamon az előző években természetismeret tantárgyból tanultakat méri.

Tanév közben a témakörök végén formatív ellenőrzés írásban.

Év végén írásos összegző ellenőrzés.

Elsődleges mércét jelentenek - a tantárgyi tantervben az adott évfolyamnál – a magasabb évfolyamra lépés feltételeként jelzett követelmények, így ez alapján szükséges az ismeret, a megértés és az alkalmazásszintű feladatok arányát meghatározni a mérő- és ellenőrző lapon.
Az egyszerű vizsgálatok és kísérletek önálló végzése tantárgyi követelmény, így lényeges a gyakorlati tevékenység kezdetben csoportos, később egyéni értékelése.
A kommunikációs képességek fejlesztése céljából fontos - a lehetőségekhez mérten - az alkalmankénti szóbeli felelet, az írásbeli szövegalkotás fejlesztéséért pedig a témaközi rövid írásos beszámoló.
Az értékelésre sokrétű lehetőséget ad még a kiselőadások tartása önálló gyűjtőmunka alapján, az órai aktivitás mértéke és a füzetvezetés minősége is.
Projektmunka alkalmazása esetén ennek értékelése.

KÉMIA 7. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Bevezetés a kémiába	5	
Környezetünk anyagai	16	
Az anyagok összetétele	12	
Az anyagok szerkezete	22	
Összesen:	55	
Témakör
Bevezetés a kémiába
Óraszám: 5 óra
Tartalmak	
•	A kémia tárgya - helye a tudományok rendszerében
•	A kémia története - legfontosabb állomásai
•	A kémia jelentősége - helye a mindennapokban (háztartási vegyszerek és élelmiszerek kémiai tulajdonságai, kezelése, tárolása, felhasználása)
•	A kémia megismerési módszerei 	- anyagvizsgálat, kísérlet
					 - alapvető laboratóriumi eljárások
•	Balesetvédelmi rendszabályok	
tevékenységek	
•	a kémia elhelyezése a tudományok között;
•	a kémia nagy korszakainak megismerése, néhány példa felsorakoztatása a különböző korokhoz vagy népekhez kapcsolódó kémiai vonatkozású felfedezésekre (kiemelve a magyar és európai vonatkozásokat); szerepük tanulmányozása az emberiség fejlődése, ill. társadalmi következményei szempontjából;
•	szócikkek kikeresése lexikonokból megadott témában, az ott fellelt ismeretek közül megadott szempont szerint a szükségesek kiemelése, s néhány szavas vagy mondatos összefoglalása tanári segítséggel;
•	az alapvető laboratóriumi eszközök nevének és funkciójának megismerése, használatának gyakorlása tanári segítséggel, később önállóan, ill. csoportmunkában;
•	anyagok és kémiai folyamatok felsorolása a mindennapi életből;
•	a háztartásban és kémiaórán előforduló vegyszerek használatának, tárolásának, valamint a balesetvédelmi rendszabályoknak a megismerése, használati utasításainak értelmezése (piktogramok) és alkalmazása; a takarékos anyaghasználat szükségességének belátása, alkalmazása;
•	a tömeg- és a térfogatmérés eszközeinek és technikájának a korábban megismertek szerinti alkalmazása;
•	a bemutató és a tanulói kísérletek menetének, tapasztalatainak és magyarázatának rögzítése rajzban és szövegben tanári segítséggel.	
Témakör
Környezetünk anyagai
Óraszám: 16 óra
Tartalmak	
•	Az anyagok tulajdonságai és csoportosítása - szervetlen és szerves anyagok
•	A levegő 	- összetétele, szerepe
	  		- szennyeződése és környezeti hatásai
	  		- tisztaságának védelme
•	A víz 	- előfordulása
		- fizikai tulajdonságai, jelentősége
		- a természetes vizek összetétele
		- leggyakoribb szennyeződései, tisztaságának védelme, szennyvíztisztítás
•	Halmazállapotok és változásaik
•	A halmazállapot-változásokat kísérő energiaváltozások – ábrázolásuk
•	A talaj 	- tulajdonságai, összetétele, jelentősége
		- szennyeződése és környezeti hatásai
•	Az égés - feltételei, a tűzoltás
                            - fajtái
•	Energiaforrások 	- meg nem újulók és megújulók
			- az atomenergia
			- energiatermelés, energiatakarékosság
•	Az élő szervezet építőanyagai és energiahordozói - a biológiai változás	
tevékenységek	
•	- a vizsgált anyagok főbb tulajdonságainak, valamint felhasználási lehetőségeinek megismerése, az eredeti csomagolásokon feltüntetett használati utasítások értelmezése, a takarékos anyaghasználat;
•	környezetünk anyagainak csoportosítása eredet szerint;
•	a levegő összetételének, az alkotók arányának, főbb tulajdonságainak, az égésben betöltött szerepének megismerése, ismeretek önálló és csoportos gyűjtése a légkör leggyakoribb szennyeződéseiről, a szennyezések csoportosítása kibocsátó források szerint, a megelőzési lehetőségek megismerése és konkrét példák felsorakoztatása a gyakorlatban való alkalmazásról;
•	a víz körforgásáról megszerzett ismeretek felidézése, az anyagmegmaradás törvényének alkalmazása a folyamat elemzése során; a természetben előforduló vizek csoportosítása, a Föld vízkészlete korlátosságának felismerése;
•	a természetes víz tulajdonságainak, összetételének, jelentőségének és leggyakoribb szennyeződéseinek megismerése; a víztisztaság fontosságának megértése; információk gyűjtése önállóan vagy csoportmunkában ipari, ill. lakossági vízszennyezésekről, a megelőzés lehetőségeiről és ennek megvalósulásáról a szűkebb és tágabb környezetben (háztartás  → település → régió → stb.);
•	a víztisztítási eljárások elemi szintű értelmezése, különös tekintettel a biológiai tisztításra (a modern technikai alkalmazások jelentőségének megértése); folyamatábrák elemzése, ill. készítése;
•	a halmazállapot-változásokról korábban tanultak felidézése, alkalmazása a mindennapi jelenségek magyarázatában, a halmazállapot-változásokat kísérő energiaváltozások elemi szintű értelmezése, ábrázolása;
•	a talaj jellemzőinek összegyűjtése; az emberi tevékenység talajra gyakorolt közvetlen és közvetett hatásainak, valamint a megelőzés módjainak megismerése; 
•	az égés feltételeinek, fajtáinak és a tűzoltás elemi szabályainak felidézése;
•	az energiaforrások rendszerezése, felhasználásuknak és környezetre gyakorolt hatásuknak a megismerése (alternatív energiaátalakítási módok); a takarékos energiafelhasználás jelentőségének elemzése gyakorlati példákon keresztül;
•	az egyén környezetre gyakorolt hatásának megértése, az egyéni felelősség belátása, cselekvési alternatívák gyűjtése az egyén és a társadalom szempontjából; ezek rendszerezése és értékelése alkalmazhatóság szerint;
•	a tápanyagok alapvető tulajdonságainak, jelentőségének és forrásainak megismerése; az egészséges táplálkozás fontosságának megértése;
•	példák gyűjtése fizikai, kémiai és biológiai tulajdonságokra, valamint változásokra a köztük lévő különbségek megértése; a megismert anyagok és változások különböző szempontok szerinti csoportosítása.	
Témakör
Az anyagok összetétele
Óraszám: 12 óra
Tartalmak	
•	Keverékek: 	- fajtái, készítése
			- szétválasztási módszerek
•	Oldatok: 	- összetétele, készítése
			- telített és telítetlen oldat
			- híg és tömény oldat
			- oldhatóság és hőmérsékletfüggése
			- tömegszázalékos összetétel
			- jelentősége
			- szétválasztási módszerek
			- pH-skála, univerzál – indikátor
•	A természetes vizek és a talaj pH-jának vizsgálata - jelentősége
•	Tisztító- és testápoló szerek pH-jának vizsgálata - bőrre gyakorolt hatásuk.
•	A desztillált víz: 	- tulajdonságai
			- előállítása
			- alkalmazási lehetőségei
•	A víz alkotórészei – az egyesülés és a bomlás
•	Egyszerű és összetett anyagok, elem, vegyület, keverék

	
tevékenységek	
•	a keverékek fajtái, a keverékek szétválasztása elemi módszereinek, a szétválasztás alapjainak és gyakorlati jelentőségüknek a megismerése; keverékek készítése és szétválasztása a gyakorlatban (takarékos anyaghasználat);
•	az oldott anyag, oldószer és oldat fogalmak megismerése és használata, a köztük lévő mennyiségi viszonyok értelmezése;
•	a telített és telítetlen oldat közti különbség és az oldhatóság fogalmának megértése;
•	az oldhatóság hőmérsékletfüggésének belátása gyakorlati példák segítségével; grafikonok értelmezése és készítése a vizsgált folyamatok alapján;
•	oldatok tömegszázalékos összetételének kiszámítása, a mindennapi életben (háztartás, növényvédelem, közlekedés) előforduló oldatok készítési és felhasználási adatainak értelmezése;
•	a pH fogalmának elemi szintű értelmezése, adott oldat kémhatásának univerzál indikátorral történő meghatározása; a savasság és a lúgosság fogalmának elemi szintű értelmezése és használata; természetes víz és talaj pH-jának megállapítása, talajok csoportosítása kémhatás szerint;
•	a háztartási anyagok és kozmetikumok kémhatásának (s egyben a bőrre gyakorolt várható hatásának) a megállapítása a csomagoláson szereplő pH adatok alapján; vásárláskor alkalmazható döntési szempontok közös összegyűjtése;
•	 a desztillált víz tulajdonságainak, előállításának megismerése, alkalmazási lehetőségeinek összegyűjtése;
•	a megismert kémiai folyamatok csoportosítása a résztvevő anyagok száma szerint;
•	az anyagok csoportosítása a megfigyelésekkel és kísérletekkel megállapított tulajdonságok alapján, a csoportokon belüli hasonlóságok és különbségek felismerése;
•	az egyszerű és az összetett anyag, az elem, a vegyület és a keverék kifejezések megértése, definiálása, a környezetben található anyagok ezen kategóriákba történő besorolása;	

Témakör
Az anyagok szerkezete
Óraszám:  22 óra
Tartalmak	
•	Az elektromos töltés
•	Az atom: 	- fogalma, szerkezete, jelölése
			- az anyagmennyiség és a mól fogalma, a kémiai jelek mennyiségi értelmezése
			- elemi részecskék: - név, jel, tömeg, töltés
			- atomtömeg
			- az elektronszerkezet: - az elektronhéjak kiépülésének szabályai, ábrázolása
•	A periódusos rendszer: 	- rendszám, főcsoportszám, periódusszám
				- az anyagszerkezeti ismeretek fejlődése
				- fémek és nemfémek
				- nemesgázok
•	Az ion: 	- a külső elektronhéj
		- elektronleadás és -felvétel, pozitív és negatív töltésű ionok
		- neve, jele, töltése, tömege
•	A molekula: 	-az azonos és a különböző atomokból felépülő molekulák
			- neve, összegképlete
			- molekulatömeg
			- elemmolekulák: hidrogén-, klór-, oxigén- és nitrogénmolekula
			- vegyületmolekulák: víz-, hidrogén-klorid, ammónia- és szén-dioxid molekula
			- az elektronvonzó képesség - dipólusmolekulák
•	A kémiai reakcióegyenlet – a tömegmegmaradás törvénye	
tevékenységek	
•	néhány elektrosztatikai jelenség megfigyelése, elemzése, az anyag szerkezetéről alkotott eddigi kép (golyómodell) meghaladása;
•	az atom modelljének értelmezése;
•	az atom szerkezetének, valamint az atommag és az egész atom méretés tömegviszonyainak megismerése;
•	a leggyakrabban előforduló elemek vegyjelének elsajátítása és használata, a vegyjel jelentéseinek megértése;
•	az anyagmennyiség mértékegységének, valamint a tömeggel és a részecskeszámmal való összefüggésének a megértése, egyszerű számítási feladatok megoldása;
•	a proton, a neutron és az elektron jelölésének, tömegének, töltésének és az atomban való elhelyezkedésének a megismerése;  az atomok semlegessége okának megértése, atomtömeg számítása; a jelölések alkalmazása;
•	az első három periódusban található atomok elektronszerkezetének ábrázolása a periódusos rendszer segítségével; a periódusos rendszer felépítésének megértése; használata az atomok szerkezetének megállapítására; adott főcsoportos elem besorolása a fémek vagy a nemfémek közé – elhelyezkedésük alapján; a nemesgázok többi elemtől eltérő tulajdonságai szerkezeti magyarázatának megértése;
•	az atomok periódusos rendszerben való elhelyezkedése és az atom protonszáma közti összefüggés belátása és alkalmazása;
•	korai atommodellek megismerése Dalton, Thomson, Rutherford; 
•	az ionok atomokból való keletkezésének, a legfontosabb egyszerű ionok nevének, jelének és töltésének megismerése, az ionok töltése és az ionarány közti összefüggés megértése, ionképlet szerkesztése; a képletek használata;
•	a hidrogén-, az oxigén-, a nitrogén-, a klórilletve a víz-, az ammónia-, a hidrogén-klorid és a szén-dioxid molekula nevének és összegképletének megismerése; az elemés vegyületmolekulák megkülönböztetése; a megismert molekulák elemi összetételének megállapítása és modellezése megadott összegképletük alapján; a képletek alkalmazása;
•	az elektromos folyamatok egyszerű atomszerkezeti értelmezése;
•	a reakcióegyenlet-írás elemi lépéseinek megértése és alkalmazása a reakciók során bekövetkezett változások leírására; a reakcióban résztvevő anyagok megnevezése;
•	az egyenletrendezéskor írt együtthatók jelentésének megértése, egyszerű egyenletek közös, majd önálló rendezése;
•	egyenleteken alapuló egyszerű számítási feladatok megoldása;
•	Mengyelejev, Becquerel, Pierre és Marie Curie valamint Hevesy György munkásságának megismerése.	

A magasabb évfolyamra lépés feltételei
A tanuló:
•	legyen képes különböző forrásokból információt gyűjteni megadott szempont alapján;
•	tudjon egyszerű tanulókísérletet írásos vagy szóbeli utasítás alapján elvégezni, rögzíteni, értékelni;
•	legyen képes táblázatot, grafikont értelmezni, ezekből adatot kikeresni;
•	tudja a mindennapokban használt anyagok használati és tárolási utasításait értelmezni, alkalmazni;
•	ismerje a víz, a levegő és a talaj alapvető tulajdonságait, szennyezési forrásait, megóvásának lehetőségeit és a szennyvíz tisztításának alapvető szakaszait;
•	tudjon különbséget tenni a megújuló és meg nem újuló energiahordozók között, ismerje ezek felhasználásának környezeti hatásait;
•	legyen képes megkülönböztetni fizikai, kémiai és biológiai tulajdonságokat, ill. változásokat; tudjon példákat sorolni;
•	tudjon keverékeket szétválasztani;
•	legyen képes a mindennapi életben előforduló oldatok felhasználási adatait értelmezni, adott töménységű oldatot készíteni;
•	ismerje a pH fogalmát hétköznapi szinten, ugyanígy alkalmazza a lúgosság és savasság fogalmát ismert anyagokkal kapcsolatban;
•	tudjon különbséget tenni a desztillált víz és a csapvíz között;
•	tudja alkalmazni a tűzoltás szabályait;
•	ismerje az atom felépítését, értse a rendszám, a tömegszám és a periódusszám jelentését, tudja használni a periódusos rendszert ezek megállapítására;
•	értse az ionok és molekulák keletkezésének módjait; a képletek jelentését; legyen képes a tanult molekulák modelljét értelmezni;
•	ismerje a tanult elemek, vegyületek és keverékek gyakorlati jelentőségét, tudja ezeket rendszerezni megadott szempontok szerint.

KÉMIA 8. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
A nemfémes elemek és vegyületeik	22	
A fémes elemek és vegyületeik	20	
A gazdaság, a társadalom és a környezet	14	
Összesen:	56	
Témakör
A nemfémes elemek és vegyületeik
Óraszám: 22 óra
tartalmak	
•	Az elemek csoportosítása
•	A nemfémes elemek általános jellemzése
•	A nemfémes elemek jellemzésének szempontjai: 	- atomjaik elektronszerkezete
							- fizikai tulajdonságaik
							- legjellemzőbb reakcióik
							- előfordulásuk, előállításuk
							- jelentőségük, élettani hatásuk
							- felhasználásuk
•	Fontosabb vegyületeik jellemzésének szempontjai: 	- összetételük és tulajdonságaik
							- legjellemzőbb reakcióik
							- előfordulásuk, élettani szerepük
							- jelentőségük, felhasználásuk
•	A kiemelt elemek és vegyületek környezeti hatásai (ózon, kén-dioxid, kénsav, kénessav, nitrogén-oxidok, nitrátok, foszfátok, szén-dioxid, szén-monoxid)
•	Különleges tulajdonságokkal rendelkező anyagok, új technológiák pl. (halogének, fullerének, szilicium)	
tevékenységek	
•	a korábban megszerzett általános ismeretek felidézése és alkalmazása az egyes elemek és vegyületek jellemzésekor;
•	a nemfémes elemek periódusos rendszerben való elhelyezkedésének, a főcsoportokon belüli hasonló és különböző tulajdonságának, fontosabb jellemzőinek, előállításuknak, felhasználásuknak a megismerése, rendszerezése;
•	szerkezeti modellek értelmezése, használata;
•	a megismert anyagok csoportosítása különböző szempontok alapján; összetételük és tulajdonságaik közti összefüggések belátása és felhasználása később megismert anyagok jellemzésekor; következtetések levonása, kritikai értékelése, alkalmazása a hétköznapi életben;
•	a leggyakrabban előforduló elemek és szervetlen vegyületek legjellemzőbb tulajdonságainak és reakcióinak, néhányuk laboratóriumi és/vagy ipari előállításának és gyakorlati felhasználásának megismerése; a megismert molekulák és ionvegyületek összegképletének értelmezése, a képletek használata;
•	az elemi folyamatok csoportosítása különböző szempontok alapján, egyenletekkel való rögzítése és értelmezése a tömegmegmaradás törvényének megfelelően; egyszerű kémiai számítások végzése a megszerkesztett egyenletek alapján;
•	a tanult elemek és vegyületek élettani, a kiemelt elemek és vegyületek környezeti hatásainak megértése, néhányuk kísérleti úton történő megismerése, a felelősség kérdésének tudatosulása, egyéni cselekvési lehetőségek felsorakoztatása a megelőzésre vonatkozóan;
•	a technológiai folyamatábrák és a mindennapi életben előforduló anyagokhoz mellékelt használati utasítások kémiai szempontból történő értelmezése; egyszerű folyamatábrák készítése önállóan;
•	a témakör során megismert új fogalmak megértése és szakszerű használata;
•	az alapvető laboratóriumi eszközök biztos használata, egyszerű kísérleti leírások megértése és utasítás alapján való végrehajtása, az elvégzett vizsgálatok menetének és eredményének szóbeli összefoglalása, rajzos és írásos rögzítése; a megszerzett tapasztalatok és elsajátított ismeretek szóbeli és/vagy írásos kifejtése;
•	információk egyéni vagy csoportos gyűjtése önállóan a témához kapcsolódó, kiemelkedő tudománytörténeti jelentőségű tudósok tevékenységéről (Müller Ferenc, Bródy Imre, Semmelweis Ignác, Irinyi János), valamint az anyagok felhasználásának lehetőségeiről különböző információhordozók segítségével beszámolók tartása;
•	a tanulókísérletek végzésekor megfelelő anyagkezelés (anyagtakarékosság), a használt vegyszerek összegyűjtése, az ezzel kapcsolatban szerzett ismeretek hasznosítása az otthoni tevékenységben is; a vegyszereken feltüntetett piktogramok ismerete, a jelzésekkel ellátott anyagok körültekintő használata.	
Témakör
A fémes elemek és vegyületeik
Óraszám: 20 óra
tartalmak	
•	A fémek általános jellemzése
•	A fémek redukálósora - korróziós jelenségek, korrózióvédelem
•	 A fémes elemek jellemzésének szempontjai: 	- atomjaik elektronszerkezete
							- fizikai tulajdonságaik
							- legjellemzőbb reakcióik
							- előfordulásuk,
							- jelentőségük, élettani hatásuk, felhasználásuk
•	Néhány gyakorlati szempontból fontos fém: 	- fizikai tulajdonságaik
							- jelentőségük, élettani hatásuk, felhasználásuk 
•	Fontosabb vegyületeik jellemzésének szempontjai: 	- fizikai tulajdonságaik
							- legjellemzőbb reakcióik
							- előfordulásuk, élettani hatásuk
							- jelentőségük, felhasználásuk
•	Különleges tulajdonságokkal rendelkező anyagok (ötvözetek)
•	A megismert vegyületek csoportosítása	
tevékenységek	
•	a korábban megszerzett általános ismeretek felelevenítése és alkalmazása az általános és részletes jellemzések során;
•	a fémes elemek periódusos rendszerben való elhelyezkedésének, főcsoportokon belüli hasonló és különböző tulajdonságának, összefüggéseinek fontosabb jellemzőiknek és felhasználásuknak a felismerése, a lényeges jegyek kiemelése;
•	a szervetlen vegyületek tárgyalása során megismert új fogalmak értelmezése, ezek szakszerű használata;
•	a leggyakrabban előforduló szervetlen fémvegyületek legjellemzőbb tulajdonságainak és reakcióinak, néhányuk laboratóriumi előállításának és gyakorlati felhasználásának megismerése;
•	a megismert ionvegyületek képletének megszerkesztése, a megismert elemi folyamatok egyenletekkel való rögzítése a tömegmegmaradás törvénye szerint; egyszerű kémiai számítások végzése a megszerkesztett egyenletek alapján;
•	a tanult elemek és vegyületek környezeti és élettani hatásának megértése, gyakorlati példák önálló vagy csoportos gyűjtése különböző információhordozók segítségével;
•	a mindennapi életben előforduló anyagokhoz mellékelt használati utasítások kémiai szempontból történő értelmezése;
•	a megismert elemek és vegyületek csoportosítása különböző szempontok alapján;
•	a piktogramok ismerete, az ilyen jelzéssel ellátott anyagok körültekintő használata a mindennapi életben;
•	az alapvető laboratóriumi eszközök biztos használata, egyszerű kísérleti leírások megértése és utasítás alapján való végrehajtása egyénileg és csoportosan; az elvégzett vizsgálatok menetének és eredményének szóbeli összefoglalása, rajzos és írásos rögzítése önállóan;
•	a megszerzett tapasztalatok és elsajátított ismeretek szóbeli és/vagy írásos kifejtése;
•	szerkezeti modellek értelmezése, használata;
•	információk gyűjtése önállóan a témához kapcsolódó, kiemelkedő tudománytörténeti jelentőségű tudósok tevékenységéről, az anyagok természetbeni előfordulásáról és felhasználásának lehetőségeiről különböző forrásokból;
•	a tanulókísérletek végzésekor megfelelő anyagkezelés (anyagtakarékosság), a használt vegyszerek összegyűjtése, az ezzel kapcsolatban szerzett ismeretek hasznosítása az otthoni tevékenységek során is.	

Témakör
A gazdaság, a társadalom és a környezet
Óraszám: 14 óra
tartalmak	
•	A mezőgazdaság – a termelés növekedését biztosító módszerek hatásai (műtrágyák és növényvédő szerek)
•	Az ipar 	- a vaskohászat, az acélgyártás
		- az alumíniumkohászat
		- az építőipar
		- az üveggyártás
		- az elektronikai ipar
		- a műanyagok
		- ipari szennyezések
•	Az ember 	- a közlekedés
			- a fogyasztói társadalom és a hulladék
			- egészségkárosító anyagok
•	Környezetünk állapota 	- a talaj
				- a víz
				- a levegő
•	A Föld globális problémái 	- üvegházhatás → éghajlatváltozás
					- ózonréteg elvékonyodása
					- savas esők
					- nukleáris energia
					- erdőirtás
					- hulladék 
•	 Környezetkímélő eljárások 	- alternatívák a mezőgazdaságban
					- tiszta technológiák
					- hulladékhasznosítás
•	A fenntartható fejlődés – környezetpolitika	
tevékenységek	
•	a megszerzett általános ismeretek alkalmazása a tárgyalt ipari és környezeti folyamatoknál;
•	az előző évfolyamon a környezetünk állapotával kapcsolatban tanultak felidézése és kibővítése – támaszkodva a leíró kémiában szerzett elméleti ismeretekre is;
•	a mezőgazdaságban leggyakrabban használt kemikáliáknak, a tárgyalt ipari folyamatok legfontosabb lépéseinek valamint környezeti következményeinek a megismerése; 
•	egyszerű folyamatábrák értelmezése, használata és készítése önállóan;
•	a nyersanyagok gazdaságos felhasználása szükségességének belátása;
•	néhány modern tudományos eredmény mezőgazdasági és ipari alkalmazásának megismerése;
•	egyszerű környezeti vizsgálatok tervezése tanári segítséggel, elvégzése egyénileg vagy csoportosan, az eredmények táblázatba rendezése, elemzése, értékelése;
•	az eddig megismert környezetet terhelő emberi tevékenységek rendszerezése;
•	korunk jellemző fogyasztási szokásainak összegyűjtése, hatáselemzése, kritikai értékelése;
•	a szemléletváltás szükségességének belátása;
•	annak megértése, hogy a fenntarthatóság a környezet és a társadalom minden kérdését együttesen szemlélő és megfontoló tudatos társadalmat követel;
•	egyéni és közösségi cselekvési lehetőségek felsorakoztatása;
•	különböző ismerethordozók használata az önálló gyűjtőmunkához.	

A magasabb évfolyamra lépés feltételei
A tanuló:
•	legyen jártas különböző forrásokból információt gyűjteni megadott szempont alapján;
•	tudjon egyszerű tanulókísérletet írásos vagy szóbeli utasítás alapján elvégezni, rögzíteni, értékelni;
•	használati utasítások alapján szakszerűen dolgozzon a háztartási és laboratóriumban alkalmazott vegyszerekkel;
•	tudja a mindennapokban használt anyagok tárolási utasításait értelmezni, alkalmazni;
•	legyen képes táblázatot, grafikont értelmezni, ezekből adatot kikeresni;
•	ismerje a fémek és nemfémek általános tulajdonságait;
•	legyen képes elhelyezni a tanult elemeket a periódusos rendszerben;
•	ismerje a korrózió fogalmát, megelőzésének néhány módját; 
•	értse az ötvözetek készítésének célját, tudjon példákat sorolni alkalmazásukra;
•	jártasság szintjén használja az első két témakörben tanult legfontosabb elemek és vegyületek kémiai jelét, ismerje fel a tanult molekulák modelljét;
•	sorolja be a megismert anyagokat a megfelelő anyagcsoportokba, reakcióikat a megfelelő típusba;
•	ismerje a legfontosabb anyagok felhasználási lehetőségeit, ill. élettani szerepüket, hatásukat;
•	legyen képes egyenlettel rögzíteni a tanult elemi folyamatokat, s az anyagmegmaradás törvénye alapján rendezni;
•	ismerje a kemikáliák lehetséges környezeti hatásait, alkalmazásának szabályait;
•	tudja egyszerű folyamatábrával rögzíteni a megismert gyártási folyamatokat;
•	értse az ember szerepét a környezet mai állapotának kialakulásában; tudjon példákat sorolni környezetkímélő eljárásokra a gazdaság és a mindennapok minél több területéről;
•	értse a szemléletváltás szükségességét; tudjon példákat sorolni arra, egyéni döntéseivel hogyan befolyásolhatja a környezet állapotát.

FÖLDRAJZ 7-8. évfolyam
A tanterv, A NAT Földünk – környezetünk műveltségterület, 7-8. évfolyamok követelményeit dolgozza fel.

A földrajz tanterv a NAT által meghatározott órakeret %-os arányait vette figyelembe.
Ennek értelmében a földrajz tantárgy 7.- 8. évfolyamon heti 1-1 órát kapott. A tantervben megadott óraszámok kitöltik a tanév teljes időszakát. A szoros időkeret nem ad lehetőséget a szabad óraszám biztosítására, gyakorlásra, illetve a helyi sajátosságokra. A 7.-8. évfolyam ismeretanyaga a természetismeret tantárgy földrajzi ismeretanyagára épül.

A tanterv célrendszere a NAT követelményeit figyelembe véve készült. A távoli táj felől közelít a hazai táj felé. Vizsgálódásának alapját a kontinensek, a tájak és az országok adják. A tanterv praktikus ismereteket kíván nyújtani a tanulóknak a világban való eligazodáshoz. Nagymértékben támaszkodik a tanulók tapasztalatszerzésére. A hangsúlyt a kreatív tanulói és tanári munkára, a taneszközökön kívüli egyéb információhordozók használatára helyezi. A tantárgy a témaköröket altémákra bontva fogalmazza meg a témakörök tartalmát. Az ajánlott tevékenységek a NAT szellemiségének megfelelően a képesség és készségfejlesztést, a gondolkodásmód kialakítását segítik.

A tantárgy óraszáma: 74 
Ennek felosztása:

Évfolyam	7.	8.	Összesen	
Tantárgy	Heti	Évi	Heti	Évi		
Földrajz	1	37	1	37	74	

Célok és feladatok
A földrajz megismerteti a tanulókat a szűkebb és tágabb környezet természeti és társadalmi-gazdasági jellemzőivel, folyamataival. Elősegíti, hogy reális kép alakuljon ki bennük nemzeti értékeinkről, a magyarság világban elfoglalt helyéről, hazánk kedvező és kedvezőtlen természeti, társadalmi- gazdasági adottságairól, jellemző társadalmi- gazdasági folyamatairól, valamint európai integrációjáról.
Megismerteti a gyakorlatban a szűkebb és tágabb természeti és társadalmi környezetben való tájékozódás, eligazodás alapvető eszközeit és módszereit.
Vizsgálódásának középpontjában a természeti, társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatok jelenségek, valamint napjaink eseményei állnak. Tananyagát oknyomozó és problémára koncentráló módon dolgozza fel. A tantárgy tartalmainak feldolgozása során fejlődik a tanulók földrajzi – környezeti gondolkodása, helyi, regionális és globális szemlélete.
Minden jelenséget és folyamatot változásában, fejlődésében mutat be, megláttatva azok okait és lehetséges következményeit is. Így folyamatosan kialakulhat a tanulók környezetért felelős magatartása. 
Megértik, hogy a természet egységes egész, a Föld egységes, de állandóan változó rendszer, amelyben az ember természeti és társadalmi lényként él, és ez megköveteli az erőforrásokkal való ésszerű gazdálkodást. 
A globalizálódó gazdasági, társadalmi és környezeti folyamatok értékelésével lehetővé válik, hogy a tanulók megismerjék az emberiség egész bolygónkra kiterjedő természetátalakító tevékenységét, világméretű természeti és társadalmi problémáit.
Az elsajátított ismeretek birtokában érthetővé válnak azok az új kihívások, amelyek a 21.század elején átszabják a hagyományos gazdaság kereteit. A jövőben az emberiségnek sokféle kihívással kell szembenéznie, amelyek alapvetően földrajzi problémákból indulnak ki. A földrajz tantárgy feladata, hogy az ismeretek átadásával és a világban való eligazodáshoz szükséges képességek kialakításával felkészítse a tanulókat ezen problémák kezelésére.
A tantárgy oktatásának célja, hogy ráébressze a tanulókat a földrajzi ismeretek fontos szerepére napjaink környezeti jelenségeinek, folyamatainak megértésében, kifejlessze bennük az aktív részvétel készségét közösségük, lakóhelyűk, országuk, régiójuk és a világ problémáinak megoldásában. A tantárgy a hazai és az európai természeti, társadalmi, kulturális és tudományos értékek megismertetésén keresztül járuljon hozzá a hazához való kötődés, a reális alapokon nyugvó nemzet és Európa – tudat kialakításához.
Tananyaga komplex és több szempontból is szemléletformáló, hiszen a földrajzi – környezeti jelenségeket, folyamatokat részben a természettudományok, részben a társadalomtudományok, részben az egyéb környezettudományok szempontjai szerint vizsgálja. Ezt a szemléletformáló szerepét – az életkori sajátosságoknak megfelelően a 7 – 8. Évfolyamon a regionális földrajzi ismeretanyag feldolgozásán keresztül valósítja meg.

Kiemelt közös követelmények
A műveltségi területek közös követelményei közül kiemelten fontosnak tartjuk a következőket:
1.	Hon - és népismeret
Minden tanuló ismerje meg népünk kulturális örökségének jellemző sajátosságait, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit. Ismerjék meg a kiemelkedő magyar államférfiak, tudósok, feltalálók, földrajzi felfedezők, nagy utazók tevékenységét, munkásságát. Legyenek jól tájékozottak a haza földrajzában és mindennapi életében. Sajátítsák el azokat az ismereteket, gyakorolják azokat az egyéni és közösségi tevékenységeket, amelyek az otthon, a lakóhely, a szülőföld, a haza és népei megismeréséhez, megbecsüléséhez, az ezekkel való azonosuláshoz vezetnek. Ismerjék a városi és a falusi élet hagyományait, jellegzetességeit.
A tanulók legyenek nyitottak a hazánkban és szomszédságunkban élő más népek, népcsoportok értékeinek és eredményeinek megismerésére, megbecsülésére.
A hon- és népismeret segítse elő harmonikus kapcsolat kialakítását a természeti és társadalmi környezettel. Alapozza meg a nemzettudatot, mélyítse el a nemzeti önismeretet, a hazaszeretet, ösztönözzön a szűkebb és tágabb környezet történelmi, kulturális és vallási emlékeinek, hagyományainak feltárására, ápolására. Késztessen az ezekért végzett egyéni és közösségi tevékenységre. (Pl. szakkörök, kirándulások, vetélkedők, kutatómunka, utazás, médiahasználat, kommunikálás, stb.).
2.	Kapcsolódás Európához és a nagyvilághoz
Alakuljon ki a tanulókban pozitív viszony a közös európai értékekhez. Becsüljék meg az európai fejlődés során létrehozott eredményeket, köztük Magyarország szerepét, hozzájárulásait. Legyenek érdeklődők, nyitottak az európai kultúra, életmód, szokások, hagyományok iránt, különös tekintettel a hazánkat környező országokra, népekre. Ismerjék meg az európai egység erősödésének jelentőségét, ellentmondásait, szerepét a tagországoknak és lakosainak életében.
A tanulók ismerjék az egyetemes emberi kultúra legjellemzőbb, legnagyobb hatású eredményét. Legyenek nyitottak, megértők a különböző szokások, életmódok, kultúrák, vallások, a másság iránt, becsüljék meg ezeket. Szerezzenek információkat az emberiség közös (globális) – főleg Magyarországot közelebbről érintő – problémáiról, az ezek kezelése érdekében kialakuló nemzetközi együttműködésről. Legyenek érzékenyek a problémák lényege, okai, összefüggéseinek és megoldási lehetőségeinek keresése, feltárása iránt. Az iskolák és a tanulók törekedjenek arra, hogy valamilyen módon közvetlenül is részt vállaljanak a nemzetközi kapcsolatok ápolásában. (Pl. testvériskolai kapcsolat, táborozás, kirándulás, tanulmányút pedagógusoknak és diákoknak, ösztöndíj, versenyek, levelezés külföldi diákokkal, internetes kapcsolat stb.).
3.	Környezeti nevelés
A környezeti nevelés átfogó célja elősegíteni a tanulók környezettudatos magatartásának, életvitelének kialakulását annak érdekében, hogy a felnövekvő nemzedék képes legyen a környezeti válság elmélyülésének megakadályozására, elősegítve az élő természet fennmaradását és a társadalmak fenntarthatóságát.
A tanulók váljanak érzékennyé környezetük állapota iránt. Legyenek képesek a környezet sajátosságainak, minőségi változásainak megismerésére és elemi szintű értékelésére, a környezet természeti és ember alkotta értékeinek felismerésére és jogaik gyakorlására, alakuljon ki bennük bátorító, vonzó jövőkép, amely elősegíti a környezeti harmónia létrejöttéhez szükséges életvitel, szokások kialakulását és környezet iránti pozitív érzelmi viszonyulások megerősödését. Alakuljon ki bennük a környezet ismeretén és személyes felelősségen alapuló környezetkímélő magatartás és globális gondolkodás egyéni és közösségi szint egyaránt, s legyen ez a tanulók életvitelét  meghatározó erkölcsi alapelv.
A környezeti nevelés során a tanulók ismerjék meg azokat a jelenlegi folyamatokat, amelyek következményeként bolygónkon környezeti válságjelenségek mutatkoznak. Konkrét hazai példákon ismerjék fel a társadalmi-gazdasági modernizáció pozitív és negatív környezeti következményeit. A tanulók kapcsolódjanak be közvetlen környezetük értékeinek megőrzésébe, gyarapításába. Életmódjukban a természet tisztelete, a felelősség, a környezeti károk megelőzésére törekvés váljon meghatározóvá. Szerezzenek személyes tapasztalatokat az együttműködés, a környezeti konfliktusok közös kezelése és megoldása terén. (Pl. tisztasági akciók, illegális szemétlerakók felkutatása, vízszennyezettségi vizsgálat, csapadékvíz savasságának mérése, meteorológiai megfigyelések: napsugárzás, szél, hőmérséklet, csapadék, együttműködés környezetvédő szervekkel, stb.).

Fejlesztési követelmények
A tananyag feldolgozása során el kell érni, hogy a tanulók felismerjék a földi képződményeket, az alapvető természeti és társadalmi jelenségeket, folyamatokat és összefüggéseket, Észre vegyék a természetföldrajzi és a regionális társadalmi-gazdasági folyamatok egymásutániságát és időbeli fejlődését. Értelmezzék, hogy a természeti környezet miként befolyásolja az egyes országok társadalmi-gazdasági életét, és ismerjék fel a természeti környezet változásainak társadalmi hatásait.
A tanulók ismerjék fel a kontinensek, a tipikus tájak, az országok regionális sajátosságait, a közöttük lévő hasonlóságokat és különbségeket, kapcsolataik rendszerét. Ismerjék meg a gazdasági élet jelenségeinek kölcsönhatásait. Értsék meg, hogy a társadalmi-gazdasági élet eseményei hogyan hatnak az egyes országok fejlődésére.
Ismerjék meg példákon keresztül, hogy a népek természeti és gazdasági körülményei, hagyományai hogyan határozzák meg gondolkodásmódjukat, gazdasági helyzetüket, világszemléletüket. Tudják, hogy az emberek különböznek egymástól, de emberi mivoltában mindenki egyenrangú.
Annak érdekében, hogy a tanulókban kialakuljon a hazai tájhoz, természeti és társadalmi értékeinkhez való kötődés, meg kell ismerniük természeti és társadalmi értékeinket, valamint a természeti tényezők hatásait és földrajzi összefüggéseit a Kárpát-medence népeinek elhelyezkedésében, hagyományaiban, településeiben és gazdasági életében.
A tantárgynak azt is el kell érnie, hogy a tanulók összefüggéseikben ismerjék a környezetet veszélyeztető folyamatokat, azok forrásait, megelőzésük és megszüntetésük lehetséges módjait, és megértsék, hogy a környezet károsodása nem ismer országhatárokat, a károk megakadályozása érdekében nemzetközi összefogásra, együttműködésre van szükség.
A földrajztanítás során el kell érni, hogy a tanulók az alapozó képzés befejezésekor legyenek képesek önállóan a szemléleti, tanári irányítással az okfejtő térképolvasásra különböző tartalmú és méretarányú földrajzi térképeken. Ismerjék a földrajzi térben való eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmakat. Legyenek helyes képzeteik a környezet elemeinek méreteiről, a számszerűen kifejezhető adatok nagyságrendjéről. Alakuljon ki a megfelelő földrajzi-környezeti információhordozók kiválasztására és azok tartalmának felhasználására való képesség, igazodjanak el ezek gyűjteményeiben (pl. könyvtári és múzeumi anyagokban) is tanári segítséggel.
A tanulók legyenek képesek pontos megfigyelésekre, tudjanak vizsgálódni a föld- és környezettudományok megfelelő szempontjai szerint kezdetben tanári irányítással, majd egyre önállóbban. Megfigyeléseiket, ismereteiket helyesen, kifejezően tudják elmondani, írásban és rajzban rögzíteni, egyszerű térképeken ábrázolni. Használják a szakkifejezéseket életkori sajátosságaiknak megfelelően. Tudják elemezni és értékelni tapasztalataikat, megfigyeléseik és vizsgálataik alapján alkossanak véleményt. Legyenek képesek a környezetben történő események, helyzetek bemutatása mellett azok reális értékelésére és indoklására.

Értékelés
Az értékelés a tanulók  tényismeretére és képességeik szintjére terjedjen ki a résztémák lezárásakor, és havonta legalább egy alkalommal érdemjeggyel történjen. Alapját a tanulói tevékenységek és egyéni ellenőrzések adják. Az értékelés az ellenőrzéshez szorosan kapcsolódik. Az értékelés terjedjen ki az oktatási folyamat egészére. Legyen sokoldalú, objektív és mindig motiváljon. Követeljük meg a tanulóktól az ismeretek alkalmazását. A témák lezárásakor (feladatlapos ellenőrzés) célszerű külön értékelni a tanulók tényismereti tudását, földrajzi gondolkodását és tudásának gyakorlati alkalmazási szintjét. A szóbeli, írásbeli, gyakorlati, és rajzos ellenőrzést, illetve az egyéni és kollektív ellenőrzést a tanulók életkori sajátosságainak és tudásszintjének megfelelően kell alkalmazni. Mindenkor érvényesüljön a megerősítés és a hibákra való figyelemfelhívás funkciója. A 7 – 8 évfolyamon a tanulók életkorából adódóan elvárhatjuk az összefüggő szóbeli feleleteket, amelyeket fokozatosan alkalmazzunk.

A tanulók értékelésének főbb szempontjai:
•	önálló megfigyelési, kísérletezési, feldolgozási képességük szintjei
•	eszközhasználatuk szintje
•	tényismeretük és annak kifejezési képessége
•	problémafelismerő, feladatmegértő és feladatmegoldó képességük szintje
•	ismeretek alkalmazásának szintje
•	összehasonlító és rendszerező képességük szintje
•	kommunikációs és társadalmi képességeik szintje
•	környezethez való viszonyuk, cselekvőképességük

Az értékelés valamennyi szempontjánál azt az alapelvet kell szem előtt tartani, hogy az adott tanuló hogyan fejlődött önmagához, előző teljesítményéhez képest. Az értékelés alapja a kerettanterv fejlesztési követelménye, ami a magasabb évfolyamba lépés feltétele.

Az értékelés – ellenőrzés formái feltétele:
•	frontális kérdésekre adandó rövid, szakmailag pontos válaszok
•	egy – egy téma összefüggő, szabatos kifejtése 10 – 20 mondatban
•	fogalommagyarázat (definíció és példa)
•	topográfiai felelet (név, hely, jellemzők)
•	szóbeli felelet értékelése, kiegészítése
•	ábra, kép, földrajzi tartalmának elemzése, leírása
•	kiselőadás tartása önálló búvárkodás alapján (könyv és lexikonhasználat)
•	szóbeli magyarázat fűzése videofilm képanyagához
•	tematikus térképek összehasonlító elemzése
•	grafikonok, diagramok készítése és értékelése 
•	rajzos feladatmegoldás tábla, vagy írásvetítő alkalmazásával
•	kontúr és munkatérképek kitöltése (név, hely, információ hozzárendelése.)
Magasabb évfolyamba lépés feltételei

A tanulóknak a 8.évfolyam végére alapvető jártasságot és készséget kell szerezniük a földrajz tantárgyból.
A 8. évfolyam végére teljesítendő követelmények
23.	az általános fogalmak jellemző tartalmi jegyeinek ismerete, valamint képesség arra, hogy felismerjék azokat a valóságban, vagy képeken, ábrákon, térképen
24.	képesség a természetföldrajzi környezetben való tájékozódásra, a természeti és társadalmi-gazdasági jellemzők közötti kapcsolat felismerésére
25.	készség a földi képződmények, jelenségek, folyamatok önálló vizsgálatában, elemzésében és értékelésében
26.	készség a szakkifejezések használata, adatértelmezés és feldolgozás kérdésében, problémák felismerése és megoldása, általános törvényszerűségek felismerése terén
27.	képesség abban, hogy felismerjék és megmutassák a topográfiai fogalmakat különféle térképen, bejelöljék körvonalas térképbe, megfogalmazzák tényleges és viszonylagos földrajzi fekvésüket

Elérendő cél: a térkép jelkulcsának készség szinten való, komplex logikus alkalmazása /ok – okozati összefüggések
                      felismerése/ legyenek képesek bármely térképről tartalomszerűen olvasni.

A tevékenységek egymásra épülése a földrajzi tartalmak tanításában
 7. – 8. évfolyam
•	önálló vizsgálódás, mérés
•	önálló gyűjtés, adatgyűjtés
•	ábrázolás (diagram, keresztmetszet)
•	önálló ismeretszerzés (információhordozók segítségével)
•	elemzés (adatok, ábrák, képek)
•	szemléleti és logikai térképolvasás
•	beszámoló készítés
•	irányított kiselőadás
•	beszélgetés, vita
•	szituációs játék (a természet és a társadalmi élet kapcsolata)

Magasabb évfolyamra lépés feltételei képességek szerint
Ismeretszerzési és ismeretfeldolgozási képesség:
A tanuló:
•	Legyen képes a tankönyv szövegében a legfontosabb gondolatokat értelmezni.
•	Tudja a tankönyvi táblázatokat, diagramokat, ábrákat értelmezni.
•	Ismerje, s néhány mondatban tudja bemutatni földrészenként a kiemelt országokat természeti, társadalmi és gazdasági szempontból
Kifejezőképességek:
A tanuló
28.	Legyen képes ismertetni a tankönyvi anyagegységet tömören szóban vagy írásban.
29.	Tudjon anyagot gyűjteni adott témához különböző információhordozók segítségével.
Tájékozódás időben:
A tanuló:
30.	Ismerje a földtörténeti korokat, és hatásait érzékeltesse a Föld állandó változásában.
31.	Ismerje, az egyes tájak, országok, földrészek természeti és társadalmi összefüggéseit.
32.	Tudjon példákat említeni az országok társadalmi-gazdasági fejlődésére, az eltérések időbeli okaira.
Tájékozódás a térben:
A tanuló:
•	Tudjon tanári segítséggel egyszerű földrajzi térképvázlatot készíteni.
•	A kerettantervben felsorolt topográfiai fogalmak 30%-ához tudjon jellemző ismeretet kapcsolni.
•	Legyen képes megmutatni földrajzi atlaszában, illetve falitérképen a tantervben felsorolt földrajzi nevek (topográfia) 30%-át.

Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
A tanítás – tanulás folyamatának egyik fontos eszköze a tankönyv. A tananyag elsajátításának alapja azonban a tanterv és nem a tankönyv. Így a pedagógus felelőssége, az hogy a tantervben rögzített fejlesztési követelményeket, minimális teljesítményeket elérhetővé tegye a tanulók számára. Ezért olyan tankönyvet célszerű választani, amelynek tartalma lefedi a tantervben foglalt tananyagtartalmakat. Ha a választott tankönyvben nem áll rendelkezésre ehhez szükséges tananyag, akkor ezt a tanárnak kell pótolnia. A tankönyvek mellett taneszközre, tanulmányi segédletre is szükség van.

A tankönyvek és egyéb taneszközök választásában az alábbi szempontsor segít:
•	Lefedi-e a tankönyv tartalma a tantervben foglalt tananyagtartalmakat?
•	Tartalmilag, formailag korszerű-e a tankönyv, tartalmazza-e a legfrissebb földrajzi ismereteket?
•	A gyerekek számára érthető nyelven fogalmaz-e? Megfelel-e a tanulók életkori sajátosságának?
•	Milyen a használhatósága? (témák felépítése egységes szemléletű, lehetővé teszi a differenciálást, táblázatai, ábrái, diagramjai az elemzést.
•	Praktikus méret, jó kötés, tartósság.
•	Esztétikai szempontok: igényes szerkesztés, grafika és képanyag, nyomdai kivitel.
•	Árfekvés.

FÖLDRAJZ 7. ÉVFOLYAM

ÓRATERV
Témakör	Óra	
Tájékozódás a földtörténeti időben	 3	
Európán kívüli kontinensek tipikus tájainak és néhány
Kiemelt országának természet- és társadalomföldrajza	22
	
Európa országainak természet- és társadalomföldrajza	12	
Összesen:	37	

Tanulói és tanítást – tanulást segítő taneszközök
A legfontosabb tanulási munkaeszközök: a tankönyv, az atlasz és a munkafüzet. Jelenleg több tankönyv áll rendelkezésünkre, amiből választhatunk. A tankönyvválasztás fő kritériuma a tantervi lefedettség. Földrajz órán rendszeresen használjuk még: a földgömböket (tanári és tanulói) a falitérképeket.

Felhasználható tankönyvek:
•	Tamasics Katalin: Kontinensek földrajza tk (NT-00779) mf (NT-0079/M) /Nemzeti Tankönyvkiadó/
•	Füsi Lajos - Mészáros Rezsőné: Földrajz általános isk.7. évfolyama tk (NT-00776) mf (NT-00776/M)
•	Dr Döbrönte Zoltánné – Szentirmainé Brecsok Mária : Földrajzkönyv 7.o.   /Apáczai Kiadó/
•	Vízvári Albertné – Dr Mészáros Rezsőné – Dr Kovács  Lászlóné – Jónás Ilona: Kontinensek földrajza tk (MS2609) mf (MS 2809) /Mozaik Kiadó/
Felhasználható taneszközök még :szemléltetésre alkalmas könyvek statisztikai kiadványok, diaképek, filmek(videotár)
írásvetítő és transzparens ábrák, applikációs tábla kontúrtérképekkel, körvonalas falitérképek. Faliképek, tablók, poszterek. Szakirányú folyóiratok, számítógépes programok, CD-ROM, Internet.

Ajánlott videofilmek:
•	Az egyetlen Föld 		1 – 10 (Televideo 6342-6344)
•	Az élő bolygó     			1 – 13 (Televideo)
•	Bolygónk a Föld			1 –   7 (Televideo)
•	A megsebzett bolygó	 	1 – 13 (Televideo 6041-6043)
•	Végveszélyben a Föld		(Televideo)
•	Afrika lakói. Élet Afrikában	(OOK) (9’)
•	 Andok	( Televideo 6365 )
•	A Himalája fennsíkján		(OOK) (20’)
•	Évmilliók emlékei		1 – 13 (Televideo)
•	Magyar tájak			1 –   9 (Televideo 6366-6367)
•	Levegőszennyezés. Vízszennyezés (Tanért - OOK, 1989)
•	A Kossuth- Kiadó kontinens-sorozata

Modellek: szétszedhető Föld modell, vetődés-modell, gyűrődés-modell, Tellurium

Diasorozatok: 
•	Ember és környezete (Nemzeti Szakképzési Intézet, 1991)
•	Magyarország az általános iskolák 8.o. számára (OOK, 1986)
•	Magyarország diasorozat (Földrajztanárok Egylete, 1997)

Egyéb:
•	Tanári és tanulói kőzetgyűjtemény (Tanért 1984)
•	Ősmaradvány gyűjtemény (Tanért,1977)
•	Magyarország talajai (dobozos készítmény)
•	Időjárás-jelentések
•	Műholdfelvételek (FÖMI, OMI)

Ajánlott tanári és tanulói segédkönyvek: 
Almási A (szerk.) Ember és környezete Tanári kézikönyv  (OPI, 199 )
Balázs E – Szakáll S Magyarországi ásványritkaságok (Képzőművészeti, 1991)
Bándi Gy (szerk.) Környezetvédelmi kézikönyv (Közgazdasági és Jogi 1995)
Bognár L Ásványhatározó (Gondolat, 1987)
Cameron A világgazdaság rövid története a kőkorszaktól napjainkig (Macenas könyvek) Talentum, 1998
Hellyer	 A globális pénzügyi válság túlélése, avagy a remény gazdaságtana (Altern-csoport-Gonola’96 Kiadó, 1998)
Kalotás Zs ( szerk ) Nemzeti parkjaink-jelen és jövő (AQUA, 1996)
Kerényi A Általános környezetvédelem. Globális gondok, lehetséges megoldások (Mozaik Oktatási Stúdió,1996)
H.P.Martin- H.Schumann	 A globalizáció csapdája. Támadás a demokrácia és a jólét ellen (Perfekt, 1998)
Tokodiné Újházi A Földrajz a számok tükrében. Földrajzi statisztikai adatok (Tóth könyvkereskedés, Debrecen, 1999)

Témakör
Tájékozódás a földtörténeti időben
Óraszám:	3 óra
Altémák címei	
1.   A földtörténeti időszámítás (egységei és nagyságrendje
2.   A föld arculatának változásai (események időben és térben
3.   Az élővilág fejlődésének bizonyítékai: az ősmaradványok	
Tevékenységek	
•	Tájékozódás a földtörténeti időoszlopon
•	Földtörténeti időszalag készítése, összehasonlítva a történelmi időszalaggal
•	Tanulói beszámolók a földtörténeti korok egyes eseményeiről (könyv vagy filmélmény felhasználásával)
•	A témákhoz kapcsolódó tablók készítése	
Ismeretek	
•	Földtörténeti időszámítás: idő, időszak, kor
•	Idő, ősidő, előidő, óidő, középidő, újidő
•	Időszak: kambrium, ordovicium, szilur, devon, karbon, perm, triász, jura, kréta, harmadidőszak, negyedidőszak
•	Kor: paleocén, eocén, oligocén, miocén, pliocén, Pleisztocén (Jégkor), holocén, (jelenkor) – az ember fejlődése
•	Kaledóniai – hegységrendszer, Variszkuszi – hegységrendszer
•	Őskontinens – Pangea, Ősóceán – Panthalassza, Földközi- tenger – Tethys
•	Ősmaradványok, kövületek, Őshüllők, dinoszauruszok, Ősmadár, Nyitvatermők, zárvatermők Emlősök, első emberfélék	
Témakör
Európán kívüli kontinensek tipikus tájainak és néhány kiemelt országának természet-és társadalomföldrajza
Óraszám:	22 óra
Altémák	Óra	
1.    Afrika, Ausztrália, Óceánia és Sarkvidékek	6	
2.    Amerika	7	
3.    Ázsia 	9	
Összesen:	22	

Altéma
AFRIKA, AUSZTRÁLIA, ÓCEÁNIA ÉS SARKVIDÉKEK
Óraszám: 	6 óra
Altémák címei	
1.    Afrika természetföldrajza
2.    Afrika népessége és település földrajza
3.    Afrika gazdasága
4.    Ausztrália természeti képe, társadalmi – gazdasági jellemzői, Óceánia
5.    Sarkvidékek
6.    Ellenőrzés, témazárás	
Tevékenységek	
A különböző tartalmú földrajzi térképeken közölt információk felhasználása a kontinensek, illetve egyes országok természetföldrajzi és társadalmi – gazdasági megismeréséhez. Körvonalas (kontúrtérképes) feladatok irányított megoldása.
Szemelvények gyűjtése a természeti környezetet veszélyeztető folyamatokról (pl. a trópusi esőerdők kiirtásáról, a talajerózióról, a savas esőről).
Példák gyűjtése a környezetszennyezésre, egyéb környezetkárosításra, a környezeti problémák megelőzésére és megoldására, természeti és civilizációs katasztrófákra, azok tapasztalataira. A témához kapcsolódó tablók készítése.
Gyűjtőmunka könyvek segítségével a nagy földrajzi felfedezésekről és ezeknek a társadalmi–gazdasági fejlődésre gyakorolt hatásairól
Információk gyűjtése különböző jellegű (elsődleges és másodlagos) információhordozókból az egyes népek életéről, szokásairól, kultúrájáról és hagyományairól.
A kontinensek felszínét, éghajlatát, növényzetét talaját és gazdaságának jellemzőit bemutató képek és ábrák – kiemelten keresztmetszetek elemzése, jellemző elemek közötti összefüggések bemutatása. Tájékozódás légifotókon és űrfelvételeken tanári irányítással.
Tényleges adatok, statisztikai adatsorok és különböző típusú diagramok összehasonlító elemzése. Egyszerű számítási feladatok megoldása (pl. népsűrűség, az éghajlatra jellemző értékek kiszámítása, statisztikai adatok feldolgozása).
A tipikus tájak különböző, megadott szempontok szerinti önálló bemutatása, jellemzése. Példák keresése a természeti és társadalmi jellemzők kölcsönhatásaira és a természeti környezet társadalmi fejlődésre gyakorolt hatásáról.
A természeti adottságok és a gazdasági élet kölcsönhatásainak bemutatása példák alapján. ”Terméklisták” összeállítása az egyes országok hazánkban is kapható jellemző termékeiről.
Irányított beszámoló tartása a magyar utazók, földrajzi felfedezők szerepéről a Föld és népeinek megismerésében.	
Ismeretek	
Általános fogalmak:
Tagolt és tagolatlan part, táblás vidék, ősmasszívum, sivatag, szél munkája, magasföld, árok, fennsík, passzátszél rendszer, trópusi őserdő, egyenlítői, szavanna és sivatagi öv, oázis, zuhatag, vízjárás, lefolyástalan terület, emberfajták, europid, arab, fekete, szudáni, bantu törzs, gyarmatosítás, ültetvényes gazdálkodás, faji megkülönböztetés, busman, hottentotta, szigethegy, farm, korallszigetek, atoll, Arktisz, Antarktisz jéghegy.
Egyedi  fogalmak (topográfiai fogalmak):
Afrika
Atlanti-óceán, Gibraltári-szoros, Guineai-öböl, Indiai-óceán, Kongó, Niger, Nílus, Szuezi-csatorna, Tanganyika-tó, Viktória-tó, Vörös-tenger;
Afrikai-árokrendszer, Atlasz, Dél-afrikai-magasföld, Kelet-afrikai-magasföld, Kilimandzsáró-csoport, Kongó-medence, Madagaszkár, Szahara, Szudán;
Dél-afrikai Köztársaság, Egyiptom, Nigéria; Kairó.
Ausztrália és Óceánia
Csendes-óceán, Murray; 
Ausztráliai-alföld, Nagy-Artézi-medence, Nagy-korallzátony, Nagy-Vízválasztó-hegység, Nyugat-ausztráliai-ősföld, Új-Guinea; 
Ausztrália, Új-Zéland; Canberra, Melbourne, Sydney.
Sarkvidékek
Antarktika, Déli – sarkvidék, Északi – sarkvidék.	

Altéma
AMERIKA
Óraszám: 	7óra
Altémák címei	
1.    Amerika természetföldrajza
2.    Amerika népessége és települései
3.    Amerika gazdasága
4.    Az Amerikai Egyesült Államok
5.    Közép – Amerika: Mexikó
6.    Dél – Amerika: Brazília
7.    Ellenőrzés, témazárás	
Tevékenységek	
A kontinensek illetve az egyes országok természetföldrajzi társadalomföldrajzi megismerése különböző információhordozók segítségével.
Feladatok megoldása tankönyv, munkafüzet és atlasz segítségével. Szemelvények gyűjtése és feldolgozása a kapcsolódó témákból.
Különböző jellegű adatok elemzése, értékelése.
A tipikus tájak bemutatása, jellemzése megadott szempontok alapján. A természeti adottságok és gazdasági élet kölcsönhatásainak bemutatása, példák alapján.” Terméklista” összeállítása az egyes országok hazánkban is kapható jellemző termékeiről. Tanulói beszámoló önállóan gyűjtött információk alapján. Forráselemzés az országok gazdasági átalakulásáról könyvekből, folyóiratokból, napilapokból. Videofilmek felhasználása az egyes országok gazdasági, társadalmi életéből, természeti értékeiből.	
Ismeretek	
Általános fogalmak 
Szárazföldi híd, kettős kontinens, ősföld, tóhátság, lépcsős vetődés, hóhatár, fennsík, vulkán, tornádó, hurrikán, tajga, préri, vízválasztó, kanyon, bevándorlás, mesztic, mulatt, monopólium, tőkekivitel, termelékenység, szakosodás, trópusi ültetvény
Egyedi fogalmak: (topográfiai fogalmak)
Amerika
Alaszka, Amazonas, Colorado, Jeges-tenger, Kanadai-ősföld, Karib (Antilla)-tenger, Mississippi, Mexikói-öböl, Nagy-tavak, Panama-csatorna, Paraná, Szt. Lőrinc-folyó;
Észak-Amerika, Közép-Amerika, Dél-Amerika, Latin-Amerika;
Amazonas-medence, Andok, Antillák, Appalache, Brazil-felföld, Floridai-félsziget, Guyanai-hegyvidék, Hawaii-szigetek, Kaliforniai-félsziget, Kanadai-ősföld, Kordillerák, Labrador-félsziget, Mexikói-fennsík, Mississippi-alföld, Paraná-alföld, Préri, Sziklás-hegység;
Amerikai Egyesült Államok, Argentína, Brazília, Kanada, Kuba, Mexikó, Venezuela; 
Brazíliaváros, Buenos Aires, Chicago, Los Angeles, Mexikóváros, New Orleans, New York, Ottawa, Rio de Janeiro, San Francisco, São Paulo, Washington.	

Altéma
ÁZSIA
Óraszám: 	9óra
Altémák címei	
1.    Ázsia természetföldrajza
2.    Ázsia népessége és településföldrajza
3.    Ázsia gazdasága
4.    A felkelő nap országa: Japán
5.    Kína
6.    India
7.    Dél – Ázsia
8.    Délnyugat – Ázsia
9.    Ellenőrzés, témazárás	
Tevékenységek	
A kontinensek illetve az egyes országok természetföldrajzi társadalomföldrajzi megismerése különböző információhordozók segítségével.
Feladatok megoldása tankönyv, munkafüzet és atlasz segítségével. Szemelvények gyűjtése és feldolgozása a kapcsolódó témákból.
Különböző jellegű adatok elemzése, értékelése.
A tipikus tájak bemutatása, jellemzése megadott szempontok alapján. A természeti adottságok és gazdasági élet kölcsönhatásainak bemutatása, példák alapján.” Terméklista” összeállítása az egyes országok hazánkban is kapható jellemző termékeiről. Tanulói beszámoló önállóan gyűjtött információk alapján. Forráselemzés az országok gazdasági átalakulásáról könyvekből, folyóiratokból, napilapokból. Videofilmek felhasználása az egyes országok gazdasági, társadalmi életéből, természeti értékeiből.	
Ismeretek	
Általános fogalmak:
Tengeri árok, láncos röghegység, magasföld, monszun szélrendszer, tájfun, sztyepp, bambusz, természetes szaporodás, mongoloid, europid, buddhizmus, hinduizmus, iszlám, kőolaj – exportáló országok, oázisgazdálkodás, datolya, teraszos földművelés, szubtrópusi monszun, alkotmányos császárság
Egyedi fogalmak (topográfiai fogalmak):
Ázsia
Aral-tó, Bajkál-tó, Boszporusz, Indus, Jangce, Japán-tenger, Jeges-tenger, Jenyiszej, Gangesz, Kaszpi-tenger, Léna, Ob, Perzsa (Arab)-öböl, Sárga-folyó, Tigris;
Dél-Ázsia, Délkelet-Ázsia, Délnyugat-Ázsia, Észak-Ázsia, Kelet-Ázsia, Közép (Belső)-Ázsia;
Arab-félsziget, Csomolungma, Dekkán-fennsík, Dél-kínai-hegyvidék, Fuji, Góbi, Himalája, Hindusztáni-alföld, Hindusztáni-félsziget, Indokínai-félsziget, Indonéz-szigetvilág, Japán-szigetek, Kaszpi-mélyföld, Kaukázus, Kínai-alföld, Kis-Ázsia, Koreai-félsziget, Közép-szibériai-fennsík, Mezopotámia, Nyugat-szibériai-alföld, Pamír, Szibéria, Tajvan, Tibet, Tien-san;
Dél-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irak, Irán, Izrael, Japán, Kína, Malajzia, Szaúd-Arábia, Thaiföld, Törökország;
Ankara, Bagdad, Bombay, Calcutta, Hongkong, Isztambul, Kanton, Novoszibirszk, Osaka, Peking, Sanghaj, Szingapúr, Szöul, Tokió, Újdelhi.	
Témakör
Európa országainak természet-és társadalomföldrajza

EURÓPA ÁLTALÁNOS TERMÉSZETI ÉS GAZDASÁGI JELLEMZŐI
ÉSZAK-EURÓPA
NYUGAT-EURÓPA
DÉL-EURÓPA
KELET-EURÓPA 
Óraszám:	12 óra
Altémák címei	
1.    Európa természetföldrajzi adottságai
2.    Európa népessége és társadalom földrajza
3.    Az Európai Unió általános társadalmi és gazdasági jellemzői
4.    Észak-Európa természeti adottságai és országai
5.    Nyugat-Európa: Franciaország
6.    Egyesült Királyság
7.    Dél-Európa: Olaszország, Spanyolország
8.    Horvátország és Szerbia és Montenegró
9.    Görögország
10.   Kelet-Európa: Oroszország
11.   Ukrajna
12.   Ellenőrzés, témazárás	
Tevékenységek	
A kontinensek illetve az egyes országok természetföldrajzi társadalomföldrajzi megismerése különböző információhordozók segítségével.
Feladatok megoldása tankönyv, munkafüzet és atlasz segítségével. Szemelvények gyűjtése és feldolgozása a kapcsolódó témákból.
Különböző jellegű adatok elemzése, értékelése.
A tipikus tájak bemutatása, jellemzése megadott szempontok alapján. A természeti adottságok és gazdasági élet kölcsönhatásainak bemutatása, példák alapján.” Terméklista” összeállítása az egyes országok hazánkban is kapható jellemző termékeiről. Tanulói beszámoló önállóan gyűjtött információk alapján. Forráselemzés az országok gazdasági átalakulásáról könyvekből, folyóiratokból, napilapokból. Videofilmek felhasználása az egyes országok gazdasági, társadalmi életéből, természeti értékeiből.	
Ismeretek	
Általános fogalmak:
Jégkorszaki jég, fjord, moréna, gleccser, lavina, végmoréna, mélyföld, dűne, laguna, meleg tengeráramlás, tajga, tundra, Lappok, Európai Unió, Europa Tanács, tengeri olajkitermelés, nagybirtok, Riviéra, elektronikai iparág, kikötők szerepe, hágó, alagút, jég alkotta formakincs, macchia, paratölgy, olivabogyó, kivándorlás, vendégmunkások, soknemzetiségű ország
Egyedi fogalmak (topográfiai fogalmak)
Európa
Adriai-tenger, Balti-tenger, Dnyeper, Don, Duna, Ebro, Elba, Északi-tenger, Fekete-tenger, Földközi-tenger, 
La Manche, Pó, Rajna, Rhône, Szajna, Temze, Urál folyó, Volga; 
Alpok, Appenninek, Appennini-félsziget, Balkán-félsziget, Balkán-hegység, Balti-ősföld, Brit-szigetek, Ciprus, Dalmácia, Dinári-hegység, Donyec-medence, Etna, Finn-tóvidék, Francia-középhegység, Grönland, Holland-mélyföld, Izland, Kárpátok, Kelet-európai-síkság, Kréta, Londoni-medence, Lotaringia, Mont Blanc, Párizsi-medence, Pennine, Pireneusi (Ibériai)-félsziget, Pireneusok, Skandináv-félsziget, Skandináv-hegység, Szicília, Urál, Vezúv;
Dél-Európa, Észak-Európa, Kelet-Európa, Kelet-Közép-Európa, Közép-Európa, Nyugat-Európa;
Albánia, Anglia, Belgium, Bosznia-Hercegovina, Bulgária, Dánia, Egyesült Királyság, Észtország, Fehéroroszország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Horvátország, Írország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Macedónia, Moldávia, Moldova, Nagy-Britannia, Norvégia, Olaszország, Oroszország, Portugália, Spanyolország, Svédország, Szerbia és Montenegro, Ukrajna; Kárpátalja;
Amszterdam, Athén, Barcelona, Belgrád, Birmingham, Brüsszel, Chişinau, Dublin, Genova, Glasgow, Göteborg, Hága, Helsinki, Kijev, Koppenhága, Lisszabon, Ljubljana, London, Luxemburg, Lyon, Madrid, Manchester, Marseille, Miláno, Minszk, Moszkva, Munkács, Murmanszk, Nápoly, Odessza, Oslo, Párizs, Podgorica, Reykjavík, Rijeka, Róma, Rotterdam, Skopje, Stockholm, Strasbourg, Szabadka, Szarajevó, Szentpétervár, Szófia, Tirana, Torino, Újvidék, Ungvár, Velence, Volgográd, Zágráb.	

FÖLDRAJZ  8. ÉVFOLYAM

ÓRATERV
Témakör	Óra	
Közép-Európa tájainak és országainak természeti és társadalom –földrajza	10	
Kárpát-medence földrajza	  3	
Természeti adottságok és társadalmi-gazdasági lehetőségek 
Magyarország tájain 	24	
Összesen:	37	

Tanulói és tanítást – tanulást segítő taneszközök
A legfontosabb tanulási munkaeszközök: a tankönyv, az atlasz és a munkafüzet. Jelenleg több tankönyv áll rendelkezésünkre, amiből választhatunk. A tankönyvválasztás fő kritériuma a tantervi lefedettség. Földrajz órán rendszeresen használjuk még: a földgömböket (tanári és tanulói) a falitérképeket.
Felhasználható tankönyvek:
Vízvári Albertné – Dr Kovács Lászlóné – Jónás Ilona: Európa és a FÁK Földrajz 8 tk (MS2613) mf (MS 2813) /Mozaik Kiadó/
Vízvári Albertné – Dr Kovács lászlóné – Jónás Ilona: Magyarország Földrajz 8 tk (MS2617) mf (MS 2817) /Mozaik Kiadó/
Nemerkényi Antal – Rugli Ilona: Hazánk Magyarország tk. (NT00859) mf (NT00859/M) /Nemzeti Tankönyvkiadó/
Kürti György: Térképismereti gyakorlatok I-II /Nemzeti Tankönyvkiadó/

Felhasználható taneszközök még: szemléltetésre alkalmas könyvek, statisztikai kiadványok, diaképek, filmek (videotár), írásvetítő és transzparens ábrák, applikációs tábla kontúrtérképekkel, körvonalas falitérképek. faliképek, tablók, poszterek. Szakirányú folyóiratok, számítógépes programok, CD-ROM, Internet.
Ajánlott videofilmek:
		Magyar tájak 		  1 – 9 (Televideo 6366-6367)
Diasorozatok: 
Ember és környezete (Nemzeti Szakképzési Intézet, 1991)
		Magyarország az általános iskolák 8.o. számára (OOK, 1986)
		Magyarország diasorozat (Földrajztanárok Egylete, 1997)
Egyéb:
		 Tanári és tanulói kőzetgyűjtemény (Tanért 1984)
		 Magyarország talajai (dobozos készítmény)
		 Időjárás-jelentések
		 Műholdfelvételek (FÖMI, OMI)

Ajánlott tanári és tanulói segédkönyvek: 
Almási A (szerk.)	Ember és környezete
Bándi Gy (szerk.)	Környezetvédelmi kézikönyv
		 	(Közgazdasági és Jogi 1995)
Bognár L		Ásványhatározó (Gondolat, 1987)
Kalotás Zs (szerk) 	Nemzeti parkjaink-jelen és jövő
			(AQUA, 1996)
Kerényi A		Általános környezetvédelem.
			Globális gondok, lehetséges megoldások
			(Mozaik Oktatási Stúdió,1996)
Tokodiné Újházi A	Földrajz a számok tükrében.
			Földrajzi statisztikai adatok
			(Tóth könyvkereskedés, Debrecen, 1999)

-12-

Témakör
Közép-Európa tájainak és országainak természeti és társadalomföldrajza
Óraszám:	10 óra
Altémák címei	
1,   Közép-Európa általános képei a sík és rögvidék természeti adottságai, gazdasági feltételei.
2.   A középhegységek és a feltöltött alföldek mint tipikus tájak.
3.   A térség országainak közös és eltérő földrajzi vonásai, Németország szerepe az európai gazdaságban.
4.   Csehország földrajzi jellemzése.
5.   Közép-Európa magashegységei, a Kárpátok országai, Szlovákia földrajzi jellemzése.
6.   Románia földrajza.
7    Lengyelország földrajzi jellemzése.
8.  .Az alpi országok: Ausztria földrajza, Szlovénia földrajza.
9.   Társadalmi sokszínűség Közép-Európában a hazánkkal szomszédos országokban.
10.  Ellenőrzés, témazárás.	
Tevékenységek	
Különböző jellegű adatok, aktuális információk gyűjtése Közép-Európáról.
Tematikus térképek használata a természetföldrajzi adottságok megismeréséhez, az egyes országok gazdasági különbségének bemutatásához. Tematikus térképek összehasonlító elemzése.
Körvonalas (kontúrtérképes) feladatok önálló megoldása.
Tanulói beszámolók, kiselőadások a különböző országok életéről, szokásairól, természeti és gazdasági jellemzőiről önálló kutatómunka alapján.
Videofilmek felhasználása az egyes országok jellemzőinek megismeréséhez.	
Ismeretek	
Általános fogalmak:
Hegyvidéki éghajlat, magassági növények, szövetségi köztársaság, piacgazdaság, privatizáció, infrastruktúrák
Egyedi fogalmak: (topográfiai fogalmak).
Mura, Odera, Olt, Rajna-Majna-Duna vízi út, Vág, Visztula.
Bécsi-medence, Burgenland, Csallóköz, Cseh-medence, Morva-medence, Germán-alföld, Hargita, Keleti-Alpok, Lengyel-alföld Lengyel-középhegység, Nyugati-Alpok, Román-alföld, Ruhr-vidék, Szilézia, Szudéták, Vajdaság
Ausztria, Csehország, Lengyelország, Németország, Románia, Svájc, Szlovákia, Szlovénia.
Arad, Bécs, Berlin, Bern, Bonn, Brassó, Bréma, Brno, Bukarest, Constanca, Drezda, Eszék, Frankfurt, Gdanszk, Genf, Graz, Halle, Hamburg, Katowice, Kolozsvár, Köln, Krakkó, Linz, Lipcse, Marosvásárhely, München, Nagyvárad, Ploiesti, Plzen, Pozsony, Prága, Salzburg, Steyer, Stuttgart, Székelyudvarhely, Temesvár, Varsó.	
Témakör
A Kárpát-medence földrajza  
Óraszám:	3 óra
Altémák címei	
1.   A Kárpát-medence természetföldrajzi felosztása.
2   .A Kárpátok részei.
4.   Az Erdélyi középhegység és az Erdélyi medence.	
Tevékenységek	
Tematikus térképek használata a természetföldrajzi adottságok megismeréséhez.
Kontúrtérképes feladatok önálló megoldása.
Folyamatábrák használata felszínfejlődés és következményeik feltárásához.
A Kárpát-medence népeinek és hagyományainak, a tájak eltérő földrajzi jellemzőinek bemutatása szemelvények alapján.	
Ismeretek	
Általános fogalmak:
Kristályos kőzet, mészkőszirtek, vulkáni vonulat
Egyedi fogalmak (topográfiai fogalmak).
Erdélyi-középhegység, Erdélyi-medence, Északnyugati-Kárpátok, Északkeleti-Kárpátok, Keleti Kárpátok, Déli-Kárpátok.
Gerlahfalvi-csúcs, Magas-Tátra, Székelyföld, Vereckei hágó.	

Témakör
Természeti adottságok és a társadalmi-gazdasági lehetőségek Magyarország tájain
Óraszám:	24 óra
Altémák	Óra	
1.   Magyarország földrajzi tájai	6	
2.   Magyarország társadalma és gazdasága	9	
3.   Hazai tájak komplex földrajzi bemutatása 	9	
Összesen:	24	
Altéma
MAGYARORSZÁG FÖLDRAJZI TÁJAI
Óraszám:	6 óra
Altémák címei	
1.    Hazánk földrajzi fekvése, helyzete a Kárpát-medencében és Európában.
2.    Magyarország földtörténete.
3.    Hazánk természeti erőforrásai, ásványi nyersanyagai.
4.    Magyarország éghajlati adottságai.
5.    Hazánk vízrajzi adottságai.
6.    Természetes növénytakaró és a talajviszonyok.	
Tevékenységek	
Tematikus térképek használata a természetföldrajzi adottságok megismeréséhez.
Kontúrtérképes feladatok önálló megoldása.
Folyamatábrák használata felszínfejlődés és következményeik feltárásához
A természetföldrajzi adatok megismeréséhez tematikus térképek használata 
A Kárpát-medence időjárásának megismerése különböző típusú időjárás-jelentések segítségével, az adatok értelmezésével.
Az éghajlat jellemzőinek ábrázolása diagramokon, következtetések levonása az adatokból.
Folyamatábrák használata földtörténeti események, a felszínfejlődés és következményeik feltárásához.	
Ismeretek	
Általános fogalmak:
Mérsékelt övezet, kontinentális hatás, folyóteraszok, fosszilis és megújuló energiahordozók, karsztvíz, légszennyezés, természetes növényzet, alföldi, dombsági, középhegységi növénytársulások
Egyedi fogalmak (topográfiai fogalmak)
Balaton, Bodrog, Dráva, Duna, Fertő, Hernád, Ipoly, Kis-Balaton, Körös, Maros, Rába, Sajó, Sió, Szamos, Száva, Tisza, Tisza-tó, Visztula, Zagyva, Zala
Aggteleki-karszt, Alföld, Alpokalja, Badacsony, Bakony, Balaton-felvidék, Baradla-barlang, Baranyai-dombság, Bodrogköz,  Borsodi-medence, Börzsöny, Budai-hegység, Bükk, Bükk-fennsík, Csepel-sziget, Cserhát, Dráva menti síkság, (Dráva mellék) Duna-Tisza köze, Dunakanyar, Dunántúli-dombság, Dunántúli-középhegység, (középhegyvidék), Dunazug-hegység, Északi-középhegység, (Észak-magyarországi középhegység), Gerecse, Győri-medence, Hajdúság, Hortobágy, Írott-kő, Jászság, Kárpát-medence, Kárpátalja, Kékes, Kisalföld, Kiskunság, Kőszegi-hegység, Marcal-medence, Maros-Körös köze, Mátra, Mecsek, Mezőföld, Mohácsi-sziget, Móri-árok, Nagykunság, Nógrádi-medence, Nyírség, Nyugat-magyarországi-peremvidék, Őrség, Pesti-síkság, Pilis, Somogyi-dombság, Soproni-hegység, Szigetköz, Szekszárdi-dombság, Szentendrei-sziget, Tapolcai-medence, Tihanyi-félsziget, Tiszántúl, Tolnai-dombság, Velencei-hegység, Vértes, Villányi-hegység, Visegrádi-hegység, Zalai-dombság, Zempléni-hegység	
Altéma
MAGYARORSZÁG TÁRSADALMA ÉS GAZDASÁGA
Óraszám:	9 óra
Altémák címei	
1.    Magyarország népessége, nemzetiségek, etnikai csoportok, népességföldrajzi jellemzői.
2.    Településtípusok, településhálózat és infrastruktúra Magyarországon.
3.    Hazánk gazdasági életének általános vonásai.
4.    Iparunk földrajzi és társadalmi alapjai, iparunk jellemzői.
5.    A mezőgazdaság és élelmiszeripar.
6.     Hazánk idegenforgalma.
7.     A közlekedés és távközlés.
8.     Külkereskedelmünk és az Európai Unió.
9.     Ellenőrzés, témazáró	
Tevékenységek	
A gazdasági élet változásainak, tendenciájának bemutatása statisztikai adatok feldolgozásával.
Különböző jellegű adatok, aktuális információk gyűjtése hazánkról.
Információk gyűjtése a népesedési problémák kialakulásának okairól statisztikák, tömegkomunikációs források felhasználásával.
Forráselemzés a gazdasági ágak átalakulásáról könyvekből, folyóiratokból és napilapokból szerzett ismeretek alapján.
Tanulói beszámoló önállóan gyűjtött információk alapján hazánk és különféle európai szervezetek kapcsolatairól.(EU).
	
Ismeretek	
Általános alapfogalmak:
Demográfiai folyamatok, természetes szaporodás, munkaerő, szakképzettség, termelési tényező, település típusok, lakóhely, urbanizáció, város, falu, infrastruktúra, vonzáskörzet, folyami átkelőhely
Egyedi fogalmak ( topográfiai ismeretek )
Bács-Kiskun megye, Baranya megye, Békés megye, Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Csongrád megye, Fejér megye, Győr-Moson-Sopron megye, Hajdú-Bihar megye, Heves megye, Jász-Nagykun-Szolnok megye, Komárom-Esztergom megye, Nógrád megye, Pest megye, Somogy megye, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye, Tolna megye, Vas megye, Veszprém megye, Zala megye, Budapesti agglomeráció Ajka, Algyő, Baja, Balassagyarmat, Balatonfüred, Beregszász,  Békéscsaba, Biharkeresztes, Budapest, Bük, Cegléd, Debrecen, Dorog, Dunaújváros, Eger, Esztergom, Galyatető,  Gyöngyös, Győr, Gyula, Hajdúszoboszló, Harkány, Hatvan, Hegyeshalom, Hévíz, Hódmezővásárhely, Hollókő, Jászberény, Kalocsa, Kaposvár, Kazincbarcika, (Berente), Kecskemét, Kelebia, Keszthely, Komárom, Kőszeg, Komló, Lábatlan, Letenye, Miskolc, Mohács, Mosonmagyaróvár, Nagykanizsa, Nyíregyháza, Orosháza, Ózd, Paks, Pannonhalma, Pápa, Pécs, Rábafüzes, Rajka, Révkomárom, Salgótarján, Sárospatak, Siófok, Sopron, Százhalombatta, Szeged, Székesfehérvár, Szekszárd, Szentendre, Szentgotthárd, Szolnok, Szombathely, Tata, Tatabánya, Tihany, Tiszaújváros, Vác, Várpalota, Veszprém, Visegrád, Visonta, Záhony, Zalaegerszeg, Zalakaros, Zsolna	
Altéma
HAZAI TÁJAK KOMPLEX BEMUTATÁSA
Óraszám:	9 óra
Altémák címei	
1.    Magyarország táji kerete, a Kárpát medence
2.    Az Alföld gazdasági élete. A Kiskunság
3.    Észak-Tiszántúl, Dél-Tiszántúl.
4.    Kisalföld és az Alpokalja.
5.    Dombvidékek, szigethegységek: a Dunántúli-dombság
6.    Árkokkal tagolt röghegység: a Dunántúli-középhegység
7.    A Balaton földrajza.
8.    Kárpáti tájakon: az Északi-középhegység
9.    Budapest földrajza, lakóhelyünk földrajza	
Tevékenységek	
Tanulói kiselőadás könyvtári kutatómunka alapján hazánk tájairól, szokásairól stb.
“Terméklista” összeállítása Magyarország legfontosabb termékeiből és kiviteli cikkeiből.
Tabló, illetve riport készítése hazánk idegenforgalmi vonzerejével kapcsolatban.
Videofilmek felhasználása a természetvédelemről.
	
Ismeretek	
Általános fogalmak:
Vasúthálózat, idegenforgalom, alföldi domborzattípusok, hordalékkúpok, süllyedék területek, árterületek, energiagazdaság, fogyasztópiac
Egyedi fogalmak (topográfiai fogalmak)
Aggteleki Nemzeti Park, Balaton-felvidéki Nemzeti Park, Bükki Nemzeti Park, Duna-Dráva Nemzeti Park, Duna-Ipoly Nemzeti Park, Fertő-Hanság Nemzeti Park, Hortobágyi Nemzeti Park, Kiskunsági Nemzeti Park, Körös-Maros Nemzeti Park
Dél-Alföld régió, Dél-Dunántúli régió, Észak Alföld régió, Észak-Magyarország régió, Közép-Dunántúli régió, Közép-Magyarország régió, Nyugat-Dunántúli régió	

ÉNEK-ZENE  1 - 4. évfolyam
A tanterv, A NAT Művészetek műveltségterület, 1-4. évfolyamok követelményeinek egy részét dolgozza fel.
A teljes lefedést a bevezetőben jelzettek szerint több tantárgy biztosítja.

A tantárgy óraszáma:  148
A Nyíregyházi tanterv/helyi tervezés aránya: ~80/20 %.
Ennek felosztása:

Évfolyam	1.	2.	3.	.4	Összesen	
Ének- zene	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
	1	37	1	37	1	37	1	37	148	

Célok és feladatok
 Az iskolai zenei nevelés fontos szerepet vállal a gyermek érzelmi, értelmi és jellemnevelésében. A zene örömet ad, lelke-sít és megnyugtat. A gazdag érzelmi hatás a beleélés-átélés és a közvetlen cselekvés által színesíti a fantáziát, formálja az ízlést, és fogékonnyá teszi a gyermeket más emberek, közösségek és kultúrák befogadására.
 A zene megszerettetéséhez az egyes zeneművek élményt nyújtó megismerésén és megértésén át vezet az út. Ehhez nélkülözhetetlen a felszabadult alkotó légkör, a játékosság, a zenei élményt gátló feszültségek feloldása, a jó iskolai környezet, valamint a tanulók pozitív viszonya tanítójukhoz, zenetanárukhoz. A sokszínű, igényes és céltudatos zenei élmények alakítják az éneklés, az aktív muzsikálás igényét és a zenehallgatási szokásokat.
 Az énekhang minden gyermek veleszületett ,,hangszere”. Ezért az énekes tevékenységek a zenei foglalkozások alapját képezik.
 Az éneklés a zenei élmény elsődleges forrása és az ismeretszerzés tapasztalati alapja. A mozgással, tánccal, játékkal egybekötött csoportos éneklés a közös muzsikálás, az egymásra figyelés és a közösségformálás mással alig pótolható lehetőségét kínálja.
 A ritmuskészség fejlődése, amely a ritmusjátékok és az énekléshez kapcsolódó különféle mozgások nyomán gyorsan és látványosan történik, segíti az esztétikus, jól koordinált mozgás, szép testtartás, jó légzés, jó fizikai állóképesség kialakítását, ill. erősödését.
 Az éneklési kultúra megalapozása, a szöveg tartalmának megfelelő érzelmek, karakterek zenei kifejezése az előadói készséget gazdagítja.
 A néphagyománynak, népszokásoknak, a szűkebb zenei környezet kultúrájának fontos szerepe van a zene megszerettetésében, a zenei anyanyelv megismerésében. A zenei emlékezet, a belső hallás fejlesztése, a zenei ismeretek elsajátítása megteremti a játékos alkotás, a zenei improvizáció feltételét. A gyermekek csoport előtti éneklése, előadása módot ad az egyéni készségek kibontakoztatására, a helyes önértékelés kialakítására és a kiemelkedő adottságú gyermekek fejlesztésére.
 A gyermekhangszerek használata fejleszti a hangszínhallást, és kedvet ébreszthet a rendszeres hangszertanuláshoz.
 A zenehallgatás az auditív befogadókészség fejlesztésének eszköze és a gyermeki élményvilág fontos része.
Kiemelt közös követelmények
 A Hon-és népismeret, Kapcsolódás Európához és a nagyvilághoz és a Kommunikációs kultúra követelményei a legfontosabbak az ének-zene tanításánál a NAT 7 kereszttantervéből.
 - Minden tanuló ismerje meg népünk kulturális örökségének jellemző sajátosságait, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit.
 - Ismerjék a kiemelkedő művészek tevékenységét, munkásságát.
 -Legyenek nyitottak a hazánkban és szomszédságunkban élő más népek, népcsoportok értékeinek és eredményeinek megismerésére, megbecsülésére.
 - Alakuljon ki a tanulókban pozitív viszony a közös európai értékekhez.
 - Legyenek nyitottak az európai kultúra, szokások, hagyományok iránt.
 - A tanulók kapcsolódjanak be közvetlen környezetük értékeinek megőrzésébe, gyarapításába.
 - Legyenek képesek önálló véleményalkotásra, alkotótevékenységre, önálló ismeretszerzésre.
 - Kommunikációs képességei tegyék alkalmassá az egyéni és a közösségi érdek érvényesítésére, egymás megértésére, elfogadására, megbecsülésére.
 - Egészséges, harmonikus életmód, életvitel kialakítására törekedjenek.
 - A tanulás és az önművelés igénye, az önismeret kialakulása elősegíti a tanulók képességeinek, érdeklődésének megfelelő pályaválasztást.

Fejlesztési követelmények
 Éneklés
 Az énekhangra épülő tanítás első lépése a kifejező, „saját hangszer” megformálása, vagyis az éneklési készség fejlesztése és az éneklési kultúra kialakítása. Fejlesztési követelménye a csoport egységes, szép közös éneklése helyes légzéssel, értelmes szövegkiejtéssel, helyes artikulációval, pontos dalkezdéssel és zárással. Énekes játékok táncos dallamok előadása mozgással, jó ritmusban, a dalok hangulatának megfelelően. Daléneklés könnyű osztinátó kísérettel emlékezetből és kottából. Könnyű kétszólamú művek éneklése.
 Zenei hallás
 A zenei hallás fejlesztése a dallamhallás, a ritmusérzék, a tempó- és dinamikaérzék kialakítására irányul, tanult dalokon. A hangszínhallás fejlesztése tegye képessé a gyerekeket hangszerek és énekkari szólamok felismerésére.
 A belső hallás megalapozása, a zenei memória fejlesztése, a zenei élmény szóbeli, vizuális és mozgásos megfogalmazása is fejlesztési követelmény.
 Zenei olvasás-írás 
 A zenei olvasás-írás fejlesztésének követelménye ebben az életkori szakaszban a tanult dallami és ritmikai elemek felismerése betűkottáról és kottaképről. Ismert dalok szolmizált olvasása és felismerése kottaképről, kézjelről.
 A megismert szolmizált hangok éneklése dalokban, motívumokban, írása a tanult dó-helyekkel.
 Zeneértés 
 A zeneértő és -érző képesség fejlesztésének követelménye a többször meghallgatott zeneművek felismerése, megnevezése, az emberi hangfajok, hangszerek hangszínének megkülönböztetése, a zenei karakterek különbségének, kifejező erejének megfigyelése.
Fejlesztési feladatok
1.Zenei alkotóképesség
1.1 Interpretáció
•	A dalok élményekből kiinduló, szövegtartalmat kifejező megszólaltatása, az éneklési öröm felkeltése.
•	Egységes hangzás kialakítása a csoportos énekléskor, a kiscsoportos és az egyéni éneklés fejlesztése.
•	A tanult gyermek- és játékdalok mozgással kísért csoportos előadása.
•	Népzenei dalanyag tanítása többnyire hallás után.
•	Népszokások megismertetése, dramatizálása bábos megjelenítéssel vagy mozgással, tánccal.
•	Életkornak megfelelő műdalok megszólaltatása zeneileg megfelelő előadással.
•	Felkészítés az ünnepekre a hangszert tanuló diákok bevonásával is.
1.2 Improvizáció
•	A zenei fantázia fejlesztése, mozgósítása, énekes szabad rögtönzések bevezetése.
•	A ritmus-és dallamhangszeres improvizáció készségének kialakítása a tanult tempók és dinamikák, egyszerű zenei szerkezetek, valamint az eltérő karakterek felhasználásával.
•	Mozgásos improvizáció szervezése a fantázia szabadságával.
2. Megismerő- és befogadóképességek
2.1 Zenehallgatás
•	A csend, a zaj, a zörej elkülönítése. Az emberi hang színeinek és a hangszerek hangszínének megismertetése, megkülönböztetése vizuálisan is.
•	Tanult dalok felismertetése vokális vagy hangszeres feldolgozásokban.
•	Cselekményes zenék bemutatása, tartalmuk szóbeli vagy egyéb társművészetekből kölcsönzött eszközzel való kifejtése.
•	Életkornak megfelelő, zenetörténeti korokból válogatott nép- és műzenei szemelvények bemutatása.
•	Az emocionális érzékenység kifejlesztése.
2.2 Zenei hallás és kottaismeret
•	Alapritmusok, ütemfajták és dallammotívumok felismertetése, olvasása és lejegyzése tanári segítséggel.
•	Ritmushangszerek megismertetése, használata, a ritmikai többszólamúság megalapozása, szolmizációs jelek alkalmazása.
•	A dalok ritmikai sajátosságainak megjelenítése mozgással, tánccal, kreatív játékokkal.
•	Hangnevek meghatározása a vonalrendszerben a relatív szolmizáció alapján.
•	A hang tulajdonságainak megfigyeltetése. A hangmagasság, a hangerő, a hangszín iránti érzékenység fejlesztése. A hangközhallás megalapozása.
•	A többszólamúság készségének megalapozása.
•	A belső hallás képességének megalapozása.
•	A hallás utáni éneklés képességének kialakítása. A tanult dallamok felismerési képességének kialakítása.
•	A zenei karakterek elkülönítése, motorikus megjelenítése. A dalok szerkezetének hallás utáni megfigyeltetése, felismertetése.

Értékelés
  A követelményeknek megfelelően, az egyéni fejlődést is figyelembe véve egyéni és csoportos értékelések szóban és írásban az Éneklés, Zenehallgatás, Improvizálás, Zenei ismeretek területén. A kimagasló órai teljesítmények értékelése (pontozással, jutalmazással), figyelemmel kísérése.
 Az első osztályban osztályzat nélkül - ,,A Közoktatási törvény 70.§ (3) bekezdése alapján ez külön tantestületi döntést  igényel.” – a 2-3-4. évfolyamokon osztályzattal.
Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
•	az új NAT-nak megfelelő legyen
•	-legyenek benne készségfejlesztő gyakorlatok
•	-válogatásra szánt dalanyag
•	-legyen színes, legyenek benne képek hangszerekről, zeneszerzőkről
•	-felmenő rendszerű legyen

ÉNEK-ZENE  1.ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
 Éneklés	              17	
 Zenehallgatás	                4	
  Improvizáció	                3	
  Zenei  ismeretek	                6	
  Szabadon  felhasználható  órakeret	                7	
Összesen:	              37	
Az ének-zene órákon az aktív éneklés, az új zenei ismeretek elsajátítása, gyakorlása, a készségfejlesztés, a zenei ismeretszerzés együtt valósul meg, arányosan egészítik ki egymást. Az egyes témák éves óraszámainak javaslatánál ezt vettük alapul. Ezért az óraszámokat helyesebb az azoknak megfelelő százalékos arányaként figyelembe venni. A szabadon felhasználható órakeretet készségfejlesztésre, képességfejlesztésre, gyakorlásra javasoljuk.
A jelenlegi tankönyvkínálatból a tanterv megvalósításához a következő tankönyveket javasoljuk.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
         Tanulói: Ádám- Kodály: Énekes könyv  1. Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
                         Lantos Rezsőné - Lukin Lászlóné: Ének- zene 1. Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
                         Süle Ferenc: Első daloskönyvem Apáczai Kiadó
          Tanári: Kodály Zoltán: válogatott biciniumok
                                                333 olvasógyakorlat
                                                Énekeljünk tisztán
                        Szabó Helga: Énekes improvizáció az iskolában I.
                        Dobszay László: A magyar dal könyve
          Tárgyi: ritmus- és dallamhangszerek, CD-lemezjátszó, magnó, lemezek, kazetták,
                       videomagnó, pianínó, szaktanterem
A továbbhaladás feltételei
Az első évfolyam végén a kerettanterv nem határoz meg a továbbhaladáshoz feltételt, az első és a második évfolyamot egy fejlesztési szakasznak tekinti.
Követelmények
      Éneklés:
                  A tanuló:
-	tudjon  4–5 mondókát, kiolvasót önállóan vagy tanári segítséggel elénekelni
-	törekedjen a csoportmunkában aktív részvételre, a meghatározott magatartásformák betartására
      Zenehallgatás:
                     -      ismerje a közös zenehallgatás szabályait, feltételeit
-	tudja használni a ritmushangszereket
-	legyen képes a zenei élmények megjelenítésére szóban, mozgással, vizuálisan
      Improvizáció:
                     -     ismerje a játékos készségfejlesztés szabályait, aktívan vegyen részt benne
      Zenei ismeretek:
-	törekedjen a pontos és szabályos kottakép kialakítására
-	legyen képes egy adott ritmusmotívumot egyenletes metrumban tapssal megszólaltatni

Témakör       
ÉNEKLÉS              
Óraszám: 17	 óra
Altémák címei
	
                         Magyar népi mondókák
                         Népi gyermekjátékok
                         Kis hangterjedelmű magyar népdalok
                         Ünnepkörök dalai /mikulás, lucázás, karácsony, márc. 15. , anyák napja/
                         Művészi értékű komponált gyermekdalok (pl. gyermek és környezete
                         természeti és emberi környezet témákban)	
Tevékenységek
	
  A tanulók:
          - tudjanak emlékezetből elénekelni gyermekjáték, ünnepek dalait tanári irányítással
          - törekedjenek a pontos, érthető szövegejtésre
          - énekeljenek kézjelről ismert dallami fordulatokat tanári irányítással
           - a dalok, mondókák ritmusát hangoztassák tapssal, ritmushangszerekkel
           - a dalokat megfelelő tempóban és pontos ritmussal énekeljék
          - éneklés közben ügyeljenek a helyes testtartásra, a helyes légzésre
          - tudják az énekelt dalokat a kezdőhang megadása után magasabban, mélyebben, lassabban, gyorsabban,
               halkabban, erősebben énekelni
	
Ismeretek
	
             - 20 gyermekjátékdal, ünnepek dalai, népdalok
             - dalszövegek pontos ismerete
            -  gyermekjátékok, hagyományok, viselkedésformák
             -  helyes légzés, testtartás
            -  tempó: egyenletes, gyors-lassú
            -  hangerő: közepes, hangos, halk
            -  helyes artikulálás	
Témakör
Zenehallgatás      1. évfolyam
Óraszám: 4	 óra
Altémák címei	
              Tárgyi, környezeti zajok, zörejek
              Énekes anyaghoz kapcsolódó vokális és hangszeres feldolgozások
              Tanult magyar népzenei anyag, eredeti felvételen
              Karakterdarabok	
Tevékenység
	
A tanulók
                  - tegyenek különbséget dinamikai fokozatok – halk, hangos, közepes, erős – között
                  - hasonlítsanak össze tempóbeli fokozatokat- lassú, gyors, mérsékelt
                  -tudjanak 1–2 perces zenei bemutatásra figyelni
                  - különböztess ék meg egymástól a gyermek és női, férfihangot, a gyermek-, női és férfikar hangzását
                  -ismerjék fel a hangszereket hangzásuk alapján (ritmushangszerek, metallofon, furulya, zongora, hegedű)
                  - figyeljenek meg hallás után zenei karaktereket	
Ismeretek
	
                  - környezetünk és a természet hangjai
                 - hangszínek: emberi hang (gyermek, női, férfi)   hangszerek: metallofon, furulya, zongora, hegedű
                 - dinamikai és tempófokozatok
                 - vokális és hangszeres zene
                 - formai ismeretek	
Témakör 
Improvizáció       1. évfolyam
Óraszám: 3	 óra
Altémák címei
	
          Dallammodellként:
                            Tanult mondókák, gyerekversek, énekes játékok
                            Tanult dallami elemek	
Tevékenységek
	
         A tanulók
                    - tudjanak adott ritmushoz, gyermekdalhoz rögtönzött szabad mozgásokat társítani
                    - tudják a megismert ritmikai elemek felhasználásával ritmuskígyók, ritmusfelelgetők
                      ritmusosztinátók tartalmát színesíteni
                    - énekeljék névhelyettesítéssel a leánykérők, párosítók és kifordulós körjátékok dallamait
                    - próbáljanak ismert ritmus- és dallammotívumokat variálni, bővíteni, hasonló ritmusmotívummal
                      kezdődő dalt társítani
                    - játsszanak szolmizációs nevekkel zenei párbeszédet, visszhangjátékot	
Ismeretek
	
                     - kötött és szabad improvizációs lehetőségek
                    - rögtönzött párbeszédek zenei hangokon
                    - improvizált mozgások ritmushoz, gyermekdalhoz
                    - adott ritmussor felcserélése, átalakítása
                    - dallammotívumok variálása	
Témakör 
Zenei ismeretek        1. évfolyam
Óraszám:  7	 óra
Altémák címei
	
 1.     Ritmikai ismeretek                                                           2.       Dallami ismeretek
Egyenletes lüktetés, motívumhangsúly, ütemsúly,                 Magas-mély képzet,  pentaton dallamelemek, szolmizációs
kettes ütem, elemi ritmusértékek (negyed- és szünet-            szótagok ( szó- mi, lá-szó-mi )
jelek , páros nyolcad); ritmusvisszhang, felelgetős;               Olvasás-írás: A vonalrendszer ismerete, tanult pentaton
ütemvonal, záróvonal, ismétlőjel                                                                  dallamelemek, szolmizációs szótagok
                                                                                                                       (kézjel, betűkotta, hangjegy) ;
                                                                                                                       elhelyezés vonalrendszerben
                                                                                                                        Pentaton fordulatok (dó vagy alsó lá
                                                                                                                       alaphanghoz viszonyítva)	
Tevékenységek
	
A tanuló                              1.                                                               2.
- ismerje a tá, ti-ti  szünet  ritmikai elemek jelét,                       -ismerje a lá-szó mi–dó dallamhangok szolmizációs nevét
  gyakorlónevét, írásukat a vonalrendszerben                            - kézjelét, betűjelét, viszonyított helyüket a vonalrendszer-
- ismerje az ütem fő- és mellékhangsúlyait, az ütem,                   ben – magas-mély képzet kialakulása
kettes ütem, a motívum fogalmát, az ütemvonal,                    - legyen tisztában a hangjegyírás alapjaival, a hozzá fűződő    záróvonal, ismétlőjel elnevezéseket                                              fogalmakkal 
- törekedjen egy adott ritmusmotívumot folyamatosan,             - törekedjen a pontos és szabályos kottakép kialakítására
  egyenletes metrumban megszólaltatni                                     - tudjon a tonális főhang megszólalásával egy időben
- legyen képes az ismert ritmikai elemekből ritmusvisszhang,     pentaton dallamfordulatot énekelni
  felelgetős játékokban részt venni	
Ismeretek	
                     1.                                                                                                   2.        
- mérőütés                                                                                     -vonalrendszer
- ritmusértékek                                                                              -hangjegy, betűkotta
- tempó : lassú-gyors-mérsékelt                                                  - hangerő: hangos-halk
- fő-és mellékhangsúly: kettes ütem                                              -szolmizációs nevek: kézjel, betűjel	

ÉNEK-ZENE   2. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	Óra	
  Éneklés                                                                          	               17	
  Zenehallgatás	                 4	
   Improvizáció	                 3	
  Zenei ismeretek 	                 6	
  Szabadon felhasználható órakeret	                 7	
Összesen:	               37	
A szabadon felhasználható órakeretet készségfejlesztésre ,képességfejlesztésre, gyakorlásra javasoljuk.
A jelenlegi tankönyvkínálatból a tanterv megvalósításához a következő tankönyveket javasoljuk. 
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Tanulói: Kodály–Ádám: Énekes könyv 2.                                 Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
               Lantos Rezsőné–Lukin Lászlóné: Ének- zene 2.         Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
               Süle Ferenc: Második daloskönyvem                          Apáczai Kiadó
Tanári:  Kodály Zoltán: Válogatott bicíniumok
                                       333 olvasógyakorlat
                                       Énekeljünk tisztán
               Szabó Helga: Énekes improvizáció az iskolában
               Dobszay László: A magyar dal könyve
               Kerényi György: Magyar énekes népszokások
Tárgyi:  ritmus- és dallamhangszerek, CD-lemezjátszó,  magnó, lemezek, kazetták,
                 videomagnó, pianínó, szaktanterem
                                        
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Éneklés: A tanuló     
              - tudjon 5–8 népi mondókát, gyermekdalt, népdalt önállóan vagy tanári segítséggel énekelni 
              - törekedjen a dalok intonációs biztonsággal való előadására
              - legyen aktív a csoportmunkában
Zenehallgatás:   
              - ismerjen fel a tanult hangszerek közül néhányat a hangszínükről
              - ismerjen a jeles napokhoz, ünnepekhez kapcsolódó népzenei felvételeket
              - próbálja meg kifejezni a zenei élményeit szóban, mozgással, vizuálisan
Improvizáció:         
              - aktívan vegyen részt a játékos készségfejlesztő gyakorlatokban
              - tudja két motívum terjedelmű ritmuskígyó, felelgető tartalmát színesíteni
Zenei ismeretek:      
               - ismerje fel és hangoztassa a tanult ritmusértékeket, dallamhangokat önállóan vagy tanári segítséggel
               - próbálja meg adott dó hellyel elhelyezni a vonalrendszerben
               - törekedjen a pontos, szabályos kottakép kialakítására

Témakör
Éneklés          2. évfolyam
Óraszám: 17	 óra
Altémák címei
	
Újabb népi mondókák
Népi gyermekjátékdalok, népszokások
Magyar és rokon népek dalai
Nemzetiségi és etnikai kisebbségek dalai
Ünnepkörök dalai (új esztendő, farsang,
                               húsvét, iskolai ünnepek)
Műdalok (az életkornak megfelelően válogatva)	
Tevékenységek
	
A tanulók
- tudjanak népdalokat, ünnepek dalait, gyermekjátékdalokat emlékezetből tanári irányítással énekelni
- az éneklést színesítsék osztinátók tapsolásával
- tanuljanak pentaton dallamfordulatokat tanári irányítással kézjelről is
- törekedjenek az érthető szövegmondásra, a dalok hangulatának kifejezésére, a zenei hangsúlyok betartására
- ismerjenek fel hallás után tanult dallamokat, dallamváltozatokat
- ismerjenek és adjanak elő jeles napokhoz kapcsolódó népi szokásokat, játékokat
- énekeljenek könnyű kánonokat, hangoztassanak ritmuskánonokat	
Ismeretek
	
- 20 népdal, mondóka, népi játék, műdal, kánon
- ritmusosztinátók, ritmuskánonok
- pentaton dallamfordulatok
- zenei hangsúlyok kifejezése
- ünnepek , jeles napok szokásai	
Témakör 
Zenehallgatás       2. évfolyam
Óraszám:  4 	 óra
Altémák címei
	
Ünnepkörökhöz tartozó, életkorhoz igazodó szemelvények (vokális–hangszeres)
Magyar, tanult kisebbségi és rokon népek népzenei felvételei
Gyermekdalok és magyar népzene feldolgozásokban
Cselekményes zenék	
Tevékenységek
	
A tanuló
- ismerje fel és tegyen különbséget vonós- és rézfúvós együttes hangzása között
- ismerje fel és különböztesse meg a hegedű, fuvola, fagott hangszínét   
- tegyen különbséget zenekari és vokális hangzás között, különítse el a magas és a mély szólamokat
- figyelje meg hallás után a különböző hangszíneket, hangmagasságokat, karaktereket
- hallás után ismerje fel és tegyen különbséget egyszerű zenei formák között: kérdés- felelet, motívum, ismétlődés	
Ismeretek
	
- vonós- és fúvósegyüttesek, hangszere
- gyermekkari hangzás
- zenei karakterek, hangszínek, hangmagasságok
- zenei formák: kérdés- felelet, motívum, ismétlődés	

Témakör 
Improvizáció         2. évfolyam
Óraszám: 3	 óra
Altémák címei
	
Dallammodellként:
Magyar gyermekdalok
Népzenei-műzenei énekes anyag
Olvasógyakorlatok
	
Tevékenységek
	
A tanuló  
- tudjon ismert népdalokhoz, gyermekdalokhoz egyszerű ritmusosztinátót szerkeszteni, előadni
- tudjon ritmuspárbeszédet (felelgetőst) rögtönözni 2 motívum terjedelembe
- irányítással tudjon adott hangkészletben 2 motívum terjedelmű zenei kérdés–feleletet improvizálni
- próbáljon ritmuskíséretet rögtönözni kötött, osztinátó és szabad formában a tanult ritmuselemek felhasználásával	
Ismeretek
	
- kötött és szabad improvizációs lehetőségek
- zenei kérdés–felelet
- osztinátó szerkesztése, előadása
- ritmuskíséretek rögtönzése
- szerkesztésmódok: kánon, dallamkíséret	
Témakör 
Zenei ismeretek       2. évfolyam
Óraszám: 6	 óra
Altémák címei
	
1.Ritmikai ismeretek
Félértékű ritmus és szünetjel; ritmusosztinátó, ritmushangszerek
2.Dallami ismeretek
Pentaton dallamhangok (lá-szó-mi / ré-dó-lá)
Olvasás–írás:
Újonnan belépő pentaton dallamhangok (kézjel, betűkotta, hangjegy)
Első alsó pótvonal
Pentaton hangkészlet elhelyezése különböző magasságokban az öt vonalon
Olvasógyakorlatok        
Pentaton fordulatok ( dó vagy alsó lá hanghoz viszonyított értelmezéssel )
Lá és dó–pentaton, átmenő fá és ti hangkészletű dallamok	
Tevékenységek
	
1.
A tanuló:
- ismerje a félértékű ritmust és a szünetjelét, gyakorlónevét, ritmustapsát
- tudja elhelyezni a ritmuselemeket a vonalrendszerben
- tudjon adott dallamhoz egyszerű osztinátót hangoztatni
- legyen képes a tanult ritmikai elemekből tanári irányítással ritmuskánonokat megszólaltatni
   különböző ritmushangszerekkel
2.
A tanuló:
- ismerje a ré (r) és az alsó lá (l,) dallamhangok szolmizációs nevét, kézjelét, betűjelét, helyüket a
   hangoszlopon, vonalrendszerben
- tudja elhelyezni a pentaton fordulatokat dó–hely megjelölésével a vonalrendszerben
- ismerje a pótvonal helyét és szerepét a hangjegyírásban
- ismerjen és énekeljen lá és dó pentaton, átmenő fá és ti hangkészletű dallamokat, olvasógyakorlatokat

	
Ismeretek
	
1.                                                                                                             2.
- félértékű ritmus, szünet                                                                                  - vonalrendszer, pótvonal 
- osztinátó, ritmuskánon                                                                                   - ré ( r ) és alsó lá (l,)  szolmizációs
- ritmusírás, vonalrendszer                                                                                  neve, kézjele, betűjele
- motívumpár                                                                                                    - olvasógyakorlatok
                                                                                                                          - mérsékelt tempó
                                                                                                                          - éneklés kézjelről
                                                                                                                          - kétszólamú éneklés kézjelről	

ÉNEK – ZENE   3. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Éneklés	17	
Zenehallgatás  	4	
Improvizáció    	3	
Zenei olvasás-írás 	6	
Szabadon felhasználható  órakeret	7	
Összesen:	37	
   A szabadon felhasználható órakeretet készségfejlesztésre, képességfejlesztésre, gyakorlásra javasoljuk.
  A jelenlegi tankönyvkínálatból a tanterv megvalósításához a következő tankönyveket javasoljuk.
Tanulói és tanítást - tanulást segítő taneszközök
Tanulói: Kodály – Ádám: Énekes könyv   3.                                        Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
               Lantos Rezsőné – Lukin Lászlóné: Ének – zene 3.                 Nemzeti Tankönyvkiadó Rt
               Albertné Balogh Márta: Harmadik daloskönyvem                  Apáczai Kiadó
Tanári: Kodály Zoltán: Válogatott biciniumok
                                      333 olvasógyakorlat
                                      Énekeljünk tisztán
               Szabó Helga: Énekes improvizáció az iskolában I.
               Dobszay László: A magyar dal könyve
               Kerényi György: Magyar énekes népszokások
                                           Gyermekjátékdalok
Tárgyi: ritmus-  és dallamhangszerek, CD-lemezjátszó, magnó, lemezek, kazetták,
              videomagnó, pianínó, szaktanterem
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Éneklés:
 A tanuló
             - tudjon 5–8 gyermekdalt, népdalt önállóan vagy tanári segítséggel énekelni
             - ismerje a népszokások hagyományait, szokásrendjét
             - legyen aktív az órai tevékenységben
Zenehallgatás:
             - törekedjen felismerni a tanult hangszereket hangszínűk alapján
             - legyen képes megkülönböztetni a hangszercsoportokat hangzásuk alapján
              - ismerjen a jeles napokhoz, ünnepekhez kapcsolódó népzenei felvételeket
              - próbálja meg kifejezni a zenei élményeit mozgással, vizuális formában is
Improvizáció:
              - tudja párosítók, leánykérők szövegét adott helyen megváltoztatni
              - legyen aktív a játékos készségfejlesztő gyakorlatokban
Zenei ismeretek:
              - törekedjen a szabályos kottakép kialakítására
              - tudja elhelyezni adott dó hellyel a tanult ritmuselemeket a vonalrendszerben tanári irányítással
              - ismerje fel a tanult dalokat jellemző ritmusáról

Témakör
Éneklés      3. évfolyam 
Óraszám: 17	 óra
Altémák címei
	
Szerepjátszó gyermekjátékok 
Magyar népdalok, népszokások dalanyagának bővítése
Európai gyermekdalok
Nemzetiségi és etnikai kisebbségek újabb dalai
Újabb műdalok
Ünnepkörök dalai (regölés, tavaszi népszokások)
Iskolai ünnepek újabb dalai
Könnyű kétszólamúság (kánonok)	
Tevékenységek
	
A tanulók
             - tudjanak emlékezetből énekelni népdalokat, gyermekdalokat, ünnepek dalait, más népek dalait tanári
               irányítással, több versszakkal
              - törekedjenek a pontos ritmusra, érthető szövegmondásra, a dalok hangulatának kifejezésére
              - alkalmazzák a tanult kifejező eszközöket a dalok karakterének megfelelően
              - tudjanak énekes gyermekjátékokhoz táncos mozgáselemeket kapcsolni
             - gyakorolják az alkalmazkodó ritmusú népdalok éneklését
             - ismerjenek és énekeljenek könnyű kánonokat
             - tudjanak kétszólamú ritmusgyakorlatokat előadni különböző ritmushangszerekkel	
Ismeretek
	
- 20-25 népdal, kánon, műdal, népi játék, ünnepek dalai,más népek dalai
- ritmuskánonok, osztinátók
- tempójelzések, dinamikai jelek
- kétszólamú ritmusgyakorlatok
- előadásmódok: alkalmazkodó ritmus, tempo giusto, parlando 	
Témakör 
ZENEHALLGATÁS       3. évfolyam
Óraszám: 4	 óra
Altémák címei
	
Eredeti népzenei felvételek (kisebbségi és nemzetiségi)
Cselekményes zenék
Női kari, férfi kari, vegyeskari művek
Műzenei  szemelvények	
Tevékenységek
	
A tanuló
- tudja a zenehallgatás során megfigyelni és alkalmazni a tanult zenei ismereteit: tempó, dinamika, előadásmód,
  hangszín, hangzás, karakter, forma
- figyelje meg a tartalom és a zenei kifejezőeszközök összefüggéseit a cselekményes zenék hallgatásakor
- ismerje a női és férfi hangfajtákat, tudja felismerni és megnevezni a kórusfajtákat hallás után
- ismerje fel és nevezze meg a tanult hangszereket (kürt, üstdob)	
Ismeretek
	
- zenei ismeretek alkalmazása
- cselekményes zenék
- női–férfi hangfajták
- kórusok: női, férfi
- hangszerek: kürt, üstdob
- előadásmód: legato staccato	
Témakör 
Improvizáció         3. évfolyam
Óraszám: 3	 óra
Altémák címei
	
Dallammodellként:
               Olvasógyakorlatok
                Magyar népzene, műzene, más népek dalai	
Tevékenységek
	
A tanuló
- tudja egy adott ritmussor elemeit variálni, felcserélni, átalakítani, szaporítani, ritkítani
- színesítse a készségfejlesztő játékokat az előadásmódok variálásával: tempó, dinamika, hangsúly, hangulat
- legyen képes egy megadott ritmus- vagy dallamsor hiányzó motívumait pótolni
- próbáljon azonos dallamhoz különböző befejezést rögtönözni, dallamokat kiegészíteni	
Ismeretek
	
- improvizációs ritmus- és dallamkészség-fejlesztő gyakorlatok:
                      szaporítás, bővítés, ritkítás, átalakítás
- előadásmódok
- tanult ritmikai és dallami elemek	
Témakör 
Zenei olvasás-írás   3. évfolyam
Óraszám: 6	 óra
Altémák címei	
  1. Ritmikai ismeretek
Egészértékű hang és szünetjele, átkötött hang, önálló nyolcad és szünetjele; szinkópa
A négyes ütem; a kétszólamú ritmusgyakorlat
  2. Dallami ismeretek
Felső dó, alsó szó, dallamosztinátó
Olvasógyakorlatok. Magyar népdalok, sorszerkezetek
Életkornak megfelelő műdalok	
Tevékenységek	
   1.
A tanuló  
-   ismerje az egészértékű  hangot és szünetjelét, az önálló nyolcadot és szünetjelét, az átkötött hangot, a szinkópát
-   tudja a ritmusértékek gyakorlónevét, ismerje a ritmustapsukat
-   tudja elhelyezni a ritmuselemeket a vonalrendszerben, értelmezni ütemmutató szerint
-   ismerje a négyes ütem súlyrendjét 
-   legyen képes tanári irányítással a tanult ritmuselemekből kétszólamú ritmusgyakorlatokat
    megszólaltatni ritmushangszerekkel 
   2.
A tanuló
-   ismerje az alsó szó (s,) és felső dó (d’) dallamhangok szolmizációs nevét, kézjelét, betűjelét
     helyüket a hangoszlopon és a vonalrendszerben
-   tudjon dallamosztinátót énekelni alsó szó és felső dó hangokkal
-   írásban törekedjen a szabályos kottakép kialakítására, a ritmusértékek pontos jelölésére
-   figyeljék meg a népdalok sorszerkezetét, különböztessék meg egymástól a sorokat
-   tudjanak énekelni kézjelről, betűkottáról
-   tanári irányítással tudjanak lejegyezni a vonalrendszerbe utószolmizált dallamokat két motívum terjedelemben	
Ismeretek	
        1.                                                                                       2.
-   egészértékű hang, szünet                                               - alsó szó,  felső dó
-   önálló nyolcadérték, nyolcad szünetjel                          - dallamosztinátó
-   átkötött hang                                                                  - népdalok sorszerkezete
-   négyes ütem                                                                   - előadásmódok
-   szinkópa                                                                         - éneklés jelrendszerről	

ÉNEK – ZENE    4.  ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Éneklés	17	
Zenehallgatás	  4	
Improvizáció	  3	
Zenei olvasás-írás	  6	
Szabadon felhasználható órakeret	  7	
Összesen:	37	
 A szabadon felhasználható órakeretet  készségfejlesztésre, képességfejlesztésre, gyakorlásra javasoljuk.  
 A jelenlegi tankönyvkínálatból a tanterv megvalósításához a következő tankönyveket javasoljuk:
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Tanulói: Kodály – Ádám: Énekes könyv  4.                                   Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
               Tegzes  György: Ének – zene     4.                                    Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
               Albertné Balogh Márta: Negyedik daloskönyvem            Apáczai  Kiadó
Tanári:  Kodály Zoltán: Válogatott biciniumok
                                       333 olvasógyakorlat
                                       Énekeljünk tisztán
               Szabó Helga: Énekes improvizáció az iskolában I.
               Dobszay László: A magyar dal könyve
               Kerényi György: Magyar énekes népszokások
                                          Jeles napok dalai
Tárgyi: ritmus- és dallamhangszerek,
              CD-lemezjátszó, magnó, lemezek, kazetták, videomagnó, pianínó, szaktanterem
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Éneklés:
A tanuló:
- tudjon 5-8 népdalt, szokásdalt önállóan vagy tanári irányítással énekelni
- ismerje a népszokások hagyományait, játékmenetét
- legyen aktív az órai tevékenységben
Zenehallgatás:
A tanuló:
- ismerje fel a tanult hangszereket hangszínük alapján
- ismerje a népszokásokhoz tartozó népzenei felvételeket
- különböztesse meg a kórusfajtákat hangzásuk alapján: gyermek-, női-, férfi-, vegyeskar
Improvizáció:
A tanuló:
- aktívan vegyen részt a játékos készségfejlesztő gyakorlatokban: ritmuskígyó, osztinátó, ritmusfelelgetés
  variációk stb.
- próbálja meg a zenei élményeit mozgással és vizuálisan is kifejezni
Zenei ismeretek:
A tanuló:
- törekedjen a szabályos kottakép kialakítására
- próbálja felismerni a tanult dalokat jellemző ritmussoráról
- tudja elhelyezni tanári irányítással a tanult ritmuselemeket ritmus- és hangjegyírás esetén a vonalrendszerben

Témakör
Éneklés         4. évfolyam
Óraszám: 17	 óra
Altémák címei
	
Újabb magyar népdalok (eltérő stílusrétegből)
Európai népdalok
Nemzetiségi és etnikai kisebbségek újabb dalai
Egyházi népénekek
Jeles napok, ünnepkörök dalai (betlehemes játékok) 
Iskolai ünnepek újabb dalai
Könnyű kétszólamúság (kánonok, bicíniumok)
Himnusz	
Tevékenységek
	
A tanulók:
- tudjanak emlékezetből énekelni népdalokat, nemzetiségi és etnikai kisebbségek, jeles napok dalait, kánonokat
   műdalokat több versszakkal, tanári irányítással
- törekedjenek a pontos ritmusra, érthető szövegmondásra, a dalok hangulatának megfelelő kifejezésére, megformálására
- műzenei példákon gyakorolják a fokozatos halkítás–erősítés előadásmódot
- ismerjék és tudják előadni a Himnuszt
- énekeljenek könnyű bicíniumokat tanári segítséggel
- tudjanak hétfokú dallamokat énekelni kottaképről szolmizálva, kézjelről
- az éneklést színesítsék ritmusjátékokkal a tanult ütemformákban	
Ismeretek
	
- 20-25 népdal, műdal, más népek dalai
- ritmusgyakorlatok, olvasógyakorlatok
- ütemfajták: ľ-es
- előadásmód: fokozatos halkítás-erősítés
- könnyű kétszólamú gyakorlatok, kánonok	
Témakör 
ZENEHALLGATÁS          4. évf.
Óraszám: 4    óra
Altémák címei
	
Karművek (tanult énekes anyag vegyeskari feldolgozásai)
Népdalfeldolgozások (giusto karakter), szülőföld dalkincse
Hangszeres karakterdarabok
Műzenei szemelvények

Tevékenységek
	
A tanuló:
- alkalmazza a zenehallgatás és elemzés során a tanult zenei ismereteit: tempó, dinamika, előadásmód, hangzás, karakter, forma
- ismerje a vegyeskar szólamait, hangzását
- ismerje fel a hangszínéről a klarinétot és a csellót
- tudja megnevezni a zenei részletekben a már ismert hangszereket
- figyelje meg a fokozatos halkítás-erősítés szerepét a zenei mondanivaló kifejezésében

	
Ismeretek
	
- zenei ismeretek alkalmazása
- a vegyeskar szólamai
- hangszerek: klarinét, cselló
- előadásmód: crescendo-decrescendo
- népdalfeldolgozások, népzenei felvételek
- népi hangszerek	
Témakör 
Improvizáció         4.  évfolyam
Óraszám: 3	 óra
Altémák címei
	
Dallammodellként:
Tanult ritmikai, dallami elemek
Olvasógyakorlatok
Magyar népdalok és más dallamok
Zenehallgatási szemelvények	
Tevékenységek
	
A tanuló:
- legyen képes egy adott ritmus- vagy dallamsor elemeit variálni, felcserélni, átalakítani, szaporítani
  a tanult ritmikai és dallami elemek felhasználásával
- próbáljon ritmuskíséretet rögtönözni az újonnan tanult ritmusokkal ismert dallamokhoz, ritmushangszerek
  felhasználásával
- tudjon ereszkedő dallamvonalú népdalt szerkeszteni megadott dallamsorokból
- zenei élményeit legyen képes kifejezni mozgással és vizuálisan	
Ismeretek
	
- ritmus- és dallammotívumok variálása
- improvizált mozgások
- ereszkedő dallamvonalú népdalok, formai ismeretek 
- előadásmódok: tempó, hangerő, hangulat improvizálása	
Témakör 
ZENEI  OLVASÁS- ÍRÁS   4. évfolyam
Óraszám: 6	 óra
Altémák címei
	
1. Ritmikai ismeretek
Pontozott félkotta és szünetjele, nagy éles–nyújtott ritmus, 3-as ütem, a váltakozó ütem fogalma.
2. Dallami ismeretek
Fá-ti hangok, hétfokúság
Belépő új szolmizációs hangok kézjele, betűjele; elhelyez és relációkban a vonalrendszerben;
ismert hangkészletekben kottaolvasás tanári irányítással; prim volta – secunda volta 	

Tevékenységek
	
1.
A tanuló:
- ismerje a pontozott félérték jelét, értékét, gyakorló nevét, ritmustapsát
- ismerje a nagy éles- nyújtott ritmus jelét, értékét, gyakorló nevét, ritmustapsát
- tudja elhelyezni a tanult ritmuselemeket a vonalrendszerben
- ismerje a hármas ütem súlyrendjét
- tudjon adott ritmuselemekből ritmussort alkotni, hármas ütembe osztani 4-8 ütem terjedelemben
- figyelje meg, és énekeljen váltakozó ütemű  dalokat, olvasógyakorlatokat

2.
A tanuló:
- ismerje a fá és az alsó ti dallamhangok szolmizációs nevét, kézjelét, betűjelét, helyüket a hangoszlopon és a vonalrendszerben
- szolmizáljanak tanári irányítással öt- és hétfokú olvasógyakorlatokat fá-ti hangokkal
- tudjon hétfokú dallamfordulatokat diktálás után a vonalrendszerbe lejegyezni négy motívum terjedelemben
- törekedjen a szabályos kottakép kialakítására
- figyelje meg a népdalok dallamvonalát, szerkezetét, hangkészletét
- tudjon tanári irányítással megadott dallammotívumot jelrendszerről jelrendszerre átírni, alkalmazza a prima volta ill. a seconda volta jelzéseket 	
Ismeretek
	
1.                                                                                                                       2.
- pontozott félérték, szünetjele                                                                 - fá–ti hangok
- nagy éles–nyújtott ritmus                                                                      - népdalok sorszerkezete
- hármas ütem                                                                                          - hétfokú olvasógyakorlatok
- váltakozó ütem                                                                                      - pentachord, hexachord hangkészlet
- páros és páratlan lüktetés                                                                       - prima volta – seconda volta	

ÉNEK – ZENE   5- 8.  évfolyam

A tanterv, A NAT Művészetek műveltségterület, 5-8. évfolyamok követelményeinek egy részét dolgozza fel.
A teljes lefedést a bevezetőben jelzettek szerint több tantárgy biztosítja.
A tantárgy óraszáma: 148
A Nyíregyházi Tanterv/helyi tervezés aránya: ~80/20 %.
Ennek felosztása:
Évfolyam	5.	6.	7.	8.	Összesen	
Ének-zene	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
	1	37	1	37	1	37	1	37	148	

Célok és feladatok
A zenei nevelés célja: muzsikáló közösség és zeneszerető/ értő közönségnevelés. Ehhez a zenei műveltség megalapozása, a nemzeti és egyetemes zenekultúra megismertetése, a művészi kifejezőkészség kibontakoztatása, az igényes zene mindennapos szükségletté válásának alakítása.
Az előadott , énekelt és meghallgatott zeneművek nyújtotta élmények fejlesztik, tudatosítják a zenei esztétikai érzéket és azt a meggyőződést, hogy a zene az emberi élet alapvető értéke. A zenei élmények és az ismeretszerzés eredményeként a zenei tudat állandóan alakul, formálódik az egyszerűtől az összetettig, a magyartól a nemzetköziig, az empirikustól a tudatosig. Fontos azonban, hogy a fejlettség bármely szintjén átfogó, teljes képbe rendeződjön a zenei valóság.
Az iskolai énektanítás zenei anyaga többségében énekes zene. Így a zenei nevelés a dalok szövege révén jelentősen hozzájárulhat a történelmi, erkölcsi tudat fejlődéséhez is. 
Az éneklés és a hangszerjáték a zenei nevelés alaptevékenységei ,mivel a zene megértésére , a zeneművek befogadására elsősorban az válik képessé, aki valamilyen mértékben  részt tud venni zenei alkotótevékenységben. Az aktív muzsikálása zenei önkifejezés lehetőségével segít kialakítani a zenéhez fűződő attitűdöket.
Az ismeretszerzés forrásai bővülnek ebben az életkori szakaszban: az éneklés mellett megnő a zenehallgatásból eredő ismeretek köre, és egyre nagyobb szerepet kap az ismeretszerzésben a tankönyvek, szakkönyvek tanórai és önálló használata.
A zenekultúrák sajátosságainak megismerése és elfogadása, a hazai zeneművészet alkotásai iránti érdeklődés fontos része a tanulók zenei világképének.
A zene jelrendszerének megismerése és alkalmazása a zenei olvasás – írás tevékenységeiben nem öncélú: a zenei tartalmak, ismeretek fejlesztik a zenei fantáziát, segítik a zeneértővé válást.
A zene szeretete, a zenehallgatás szokásának kialakítása együtt jár az ízlésformálással és elősegíti a tanórán kívüli zenei alkalmakba (énekkar, hangverseny látogatás) való bekapcsolódást.
Kiemelt közös követelmények
A Hon- és népismeret, Kapcsolódás Európához és a nagyvilághoz és a Kommunikációs kultúra követelményei a legfontosabbak az ének-zene tanításánál a NAT 7 kereszttantervéből.
-	Minden tanuló ismerje meg népünk kulturális örökségének jellemző sajátosságait, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit.
-	Ismerjék a kiemelkedő művészek tevékenységét, munkásságát.
-	Legyenek nyitottak a hazánkban és szomszédságunkban élő más népek, népcsoportok értékeinek és eredményeinek megismerésére, megbecsülésére.
-	Alakuljon ki a tanulókban pozitív viszony a közös európai értékekhez.
-	Legyenek nyitottak  az európai kultúra, szokások, hagyományok iránt.
-	A tanulók kapcsolódjanak be közvetlen környezetük értékeinek megőrzésébe, gyarapításába.
-	Legyenek képesek önálló véleményalkotásra, alkotótevékenységre, önálló ismeretszerzésre.
-	Kommunikációs képességei révén legyen képes az egyéni és a közösségi érdek érvényesítésére, egymás megértésére, elfogadására, megbecsülésére.
-	Egészséges életmód, életvitel kialakítására törekedjenek.
-	A tanulás és az önművelés igénye, az önismeret kialakulása elősegíti a tanulók képességeinek, érdeklődésének megfelelő pályaválasztást.

Fejlesztési követelmények
Éneklés
Az éneklési készség fejlesztésének az 5 – 8. évfolyamon az élményt adó, örömöt hozó, szép és kifejező éneklés formálására - mint a zenei önkifejezés egyik alapvető formájának kialakítására és az ismeretszerzés eszközének továbbfejlesztésére irányul. Ezért követelménye az egyéni és közös éneklés természetes, szép hangzással, az arzis – tézis akusztikus kifejezésével. Oldottabb metrikájú parlando, szabadabb rubato és feszes giusto lüktetéssel történő éneklés. Magyar népdalok, a hazai nemzeti és etnikai kisebbségek, a szomszéd és más népek dalainak éneklése. Kétszólamú művek csoportos éneklése emlékezetből, tisztán, kifejezően, a zenei kifejezőeszközöket a zenei mondanivaló közvetítésére felhasználva.
Zenei hallás
A zenei hallás fejlesztése lényegében a dallamhallás és tonalitásérzék, a hangszínhallás, a ritmus – és tempóérzék, a dinamika – és formaérzék fejlesztése. Dúr és moll tonalitás megfigyeltetése dallamokban. A belső hallás és a többszólamúság fejlesztése a műzene többszólamúságával, annak megfigyelésével. Zenei memória fejlesztése dalok és témák gyakorlásával és előadásával.
Zenei olvasás – írás
A zenei olvasás – írási készség fejlesztésének eredményeképpen a tanuló iránt támasztható követelmény az öt – és hétfokú dalok hangnemének megállapítása 2# és 2b előjegyzésig. A tanult hangközök felismerése kottából, kottakép ritmusának megszólaltatása, ritmushangoztatás egy – és több szólamban. Rövid, könnyebb dallamok kottaolvasása közösen. Ismert öt – és hétfokú dallamok írása megadott kezdőhangról, emlékezetből. Az ABC –s hangok ismerete G – kulcsban.
Zeneértés
A zeneértő – és érző képesség fejlesztése: a tanult zenei korszakokhoz kapcsolódó zenei formák, műfajok felismerése, ill. megkülönböztetése, továbbá a zenemű gondolati tartalmait közvetítő kifejezőeszközök – tempók, dinamika, tonalitás, karakterek, hangszerelés – átélési és értelmezési képességének fejlesztése. A meghallgatott zeneművekben előforduló hangszerek, hangszeres együttesek, zenekarok hangzásának felismerésére való képesség
Fejlesztési feladatok
5-6. évfolyam
1.Zenei alkotóképesség
1.1 Interpretáció
•	Az éneklési kultúra fejlesztése. A dallam és szöveg kapcsolatára épülő megfelelő előadásmód kialakítása. Dalkarakterek összehasonlítása.
•	A csoportos éneklés mellett a kiscsoportos és az egyéni éneklés továbbfejlesztése. A zenei emlékezet aktivizálása.
•	A hangszert tanuló diákok aktivizálása a közös muzsikálásra.
•	Népdaléneklés összekapcsolása a néptánc alapelemeivel. A néphagyományok jellegzetességeinek megismertetése.
•	Életkornak megfelelő magyar, európai és Európán kívüli nép- és műdalok megszólaltatása.
•	Felkészítés a hangversenyekre, a művészeti tevékenységek megjelenítésére.
1.2 Improvizáció
•	Gyermekversek ritmizálása, „megzenésítése”, szabad dallam- és ritmusrögtönzések segítése.
•	Formaalkotás fejlesztése (népdalszerű sorszerkezetek létrehozása, egyszerű műzenei formák mintájára énekes és/vagy hangszeres improvizációk).
•	Zenei karakterek megfigyeltetése, majd motorikus, akár táncos megjelenítése (csoportos/ egyéni rögtönzése).
2. Megismerő- és befogadóképességek
2.1 Zenehallgatás
•	Hangzásbeli különbségek, hangszínek megismertetése, azonosítása. Az emberi hangfajták és hangszerek felismertetése, megnevezése hangzás és alak alapján. A zenei karakterek megfigyeltetése, azonosítása.
•	Eredeti népzenei - vokális és hangszeres – felvételek megismertetése.
•	Többször hallott zenei szemelvények felismertetése.
•	Olyan műzenei szemelvények bemutatása, amelyek témái a korosztálynak megfelelően énekelhetők, vagy ritmikája megszólaltatható, vagy valamely zenei összetevője könnyen reprodukálható (akár hangszeren is).
•	A zenetörténet nagy korszakainak átfogó ismertetése, az egyéb műveltségterületekhez tartozó kapcsolódások bemutatása (történelem, irodalom, társművészetek kapcsolata, múzeumlátogatások).
•	A zenei korszakokhoz kapcsolódó alapvető stílusok, műfajok, formák, szerkezetének megismertetése.
•	A zeneművek üzenetének befogadása, értelmezése. Önálló véleményalkotás fejlesztése a zenei élmény szóbeli megfogalmazásával, és nem verbális kommunikációval (más művészeti ág kifejezési eszközeinek használatával).
•	Ösztönzés önálló kérdésfeltevésre az ismeretlen zeneművek kapcsán.
•	A nép – és műzenékhez, a nemzeti hagyományokhoz kapcsolódva országismeret, hon- és népismeret és a közös európai kulturális értékek megismertetése.
2.2 Zenei hallás és kottaismeret
•	A hangzó ritmikai elemek, valamint a dalok ritmikai összetevőinek felismertetése, motívumok lejegyzése.
•	Ritmushangszerek használata (pl. osztinátó), a ritmikai többszólamúság és csoportos, szolmizált kottaolvasás fejlesztése.
•	A tanultak kreatív zenei játékokkal történő elmélyítése.
•	Hangok elhelyezése a vonalrendszerben a relatív és abszolút rendszer alapján.
•	A dallam, a hangmagasság, a tempó, a dinamika, a metrum, a hangerő, a hangszín, a hangzási színezetek, a zenei mozgásformák érzékeltetése, a hangközhallás fejlesztése, az azonosságok és a különbözőségek meghatározása, az összehasonlító képesség erősítése.
•	A többszólamúság készségének továbbfejlesztése.
•	A belső hallás tudatos fejlesztése.
•	Az egyszerűbb kottakép alapján történő csoportos éneklési készség fejlesztése (a fokozatosság elvét követve a hangnevek és az előjegyzések tekintetében).
•	A zenei karakterek elkülönítése, verbális vagy nem verbális értelmezése. Népzenei és műzenei dallamszerkezetek felismertetése. Egyszerű műfaji, formai, szerkezeti ismeretek megismertetése, elsajátítása.
7-8. évfolyam
1. Zenei alkotóképesség
1.1 Interpretáció
•	A dalok zeneileg igényes megszólaltatása az érzelmi tartalmak megjelenítésével (megfelelő artikuláció, tiszta intonáció, a pontos ritmust, dinamikát, formát, előadásmódot figyelembe vevő megszólaltatás megközelítése).
•	Esztétikai élményszerzés biztosítása az éneklés során.
•	Életkori sajátosságokat figyelembe vevő (mutálás) fejlesztés az éneklési tevékenység során. A zenei emlékezet erősítése.
•	A hangszert tanuló diákok bevonása a közös muzsikálásba.
•	Oldottabb metrikájú és kötött lüktetésű népdalok énekeltetése. A nemzeti önismeret fejlesztése.
•	Eltérő műfajokat képviselő magyar és idegen népdalok, valamint műdalok kifejező előadása. Összefüggések keresése az énekelt dalanyag és a népművészet, illetve a zenetörténet rendszere között.
•	Könnyű gyermekkari művek éneklése kórusban, a többszólamúság készségének a fejlesztése.
1.2 Improvizáció
•	Kombinációs és asszociációs képességek fejlesztése a különféle zenei kifejezőeszközök felhasználásával (ritmikai, dallami, tempóbeli, dinamikai, formai, szövegből kiinduló variáló és rögtönző készség fejlesztése).
•	A rögtönzési tevékenység fejlesztése népdalszerű és egyszerű műzenei formák keretei között (ritmus- és dallamhangszeres improvizációk).
•	Dramatizálható zenei anyagok mozgásos megjelenítésének segítése.
2. Megismerő- és befogadóképességek
2.1 Zenehallgatás
•	Hangfajok, hangszerek, hangszercsoportok felismertetése, megnevezése hangzás alapján. A zenekarok fajtáinak megkülönböztetése.
•	Népi hangszerek felismertetése hangzás és kép alapján.
•	Zeneművek felismertetése jellegzetes témáik alapján.
•	Jelentős zeneszerzők, előadóművészek életrajzi történeteinek megismertetése, feldolgozás akár önállóan vagy tanár segítségével elkészített kiselőadás formájában is (pl. könyvtárhasználat, Internet segítségével).
•	A legjelentősebb zeneirodalmi alkotások, a kortárs zene megismertetése. A különböző korok populáris zenéinek bemutatása.
•	A műelemző képesség fejlesztése, a zeneművek alapvető belső szerkezetének felismertetése.
•	A zenei élmény érzelmi és intellektuális megragadásának segítése.
•	Törekvés a verbális közlésre vagy más művészeti ág kifejezési eszközeibe való átkódolással a zenei mondanivaló kifejtésére a vokális és hangszeres zenei szemelvények hallgatása után.
•	A zenei korszakokhoz tartozó társművészeti kapcsolódások keresése, információk önálló gyűjtése a könyvtárhasználati ismeretek segítségével is.
2.2 Zenei hallás és kottaismeret
•	A dalanyagban előforduló valamennyi ritmusképlet hangoztatása egy vagy több szólamban. Egyszerű ritmusképletek és dallamkapcsolatok önálló lejegyzése.
•	A ritmushangszerek önálló használatának továbbfejlesztése (pl. dalkíséret). Egyszerű ritmusképletek és dallamsorok olvasása.
•	A ritmus megfigyeltetése más művészeti ágakban.
•	Csoportos éneklés a zenei elemek abszolút nevének használatával.
•	A hangkarakterek felismertetése. A legfontosabb dallami- és harmóniai relációk hallási felismertetése és megszólaltatása. A tanult előjegyzési kör alkalmazása a zenei olvasás- írás során.
•	Bevezetés a többszólamú kiscsoportos éneklésbe.
•	A zenei emlékezet fejlesztése a belső hallás működtetésével.
•	A csoportos és az egyéni kottaolvasási szint fejlesztése.
•	A magyar népdalok zenei jelenségeinek felismertetése, a népzenei szakszókincs szerinti jelölés, meghatározás alkalmazása. Műzenei dallamszerkezetek és formák felismertetése, elemzése, a műfaji, a formai és a szerkezeti azonosítási képesség fejlesztése.

Értékelés
A követelményeknek megfelelő szempontok szerint, az egyéni fejlődést is figyelembe véve, egyéni és csoportos értékelések az Éneklés, a Zenehallgatás, az Improvizálás és a Zenei ismeretek területén szóban és írásban. A kimagasló órai teljesítmények értékelése, figyelemmel kísérése. A 7-8. évfolyamon a dalok önálló és csoportos éneklése az egyéni hangterjedelemnek (mutálás) megfelelően.
 Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
-	Az új NAT-hoz illeszkedő legyen
-	legyenek benne készségfejlesztő gyakorlatok
-	válogatásra szánt dalanyag
-	legyen színes, a képanyag hangszereket, zeneszerzői portrékat is tartalmazzon
-	felmenőrendszerű legyen
    
ÉNEK – ZENE  5. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	         Óra	
Éneklés	          17	
Zenehallgatás	            5	
Improvizáció	            3	
Zenei olvasás-írás 	            5	
Szabadon felhasználható órakeret	            7	
Összesen:	          37	
Az ének – zene órákon az aktív éneklés, az új zenei ismeretek elsajátítása, gyakorlása, a készségfejlesztés, a zenei ismeretszerzés együtt kerül megvalósításra, arányosan egészítik ki egymást. Az egyes témák éves óraszámainak javaslatánál ezt vettem alapul. Ezért az óraszámokat helyesebb az azoknak megfelelő százalékos arányként figyelembe venni.
A szabadon felhasználható órakeretet készségfejlesztésre, képességfejlesztésre, gyakorlásra javasoljuk.
A jelenlegi  tankönyvkínálatból a tanterv megvalósításához a következő tankönyveket javasoljuk.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Tanulói:  Riznerné – Ördögh László: Ének – zene 5.                                 Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
                Kodály – Ádám: Énekes könyv 5.                                               Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
                Raffay  Katalin: Ötödik daloskönyvem                                       Apáczai Kiadó
Tanári: Kodály: Válogatott bicíniumok
                            333 olvasógyakorlat
              Tegzes György: Hétfokú olvasógyakorlatok
               Pécsi Géza: Kulcs a muzsikához
               Dobszay László: A magyar dal könyve
Tárgyi: ritmus – és dallamhangszerek, CD lemezjátszó, magnó, lemezek, kazetták, videomagnó,
              pianínó, szaktanterem.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Éneklés
           A tanuló:
- törekedjen legalább 6 – 8 dal önálló előadására emlékezetből
-aktív éneklésre az órán
Zenehallgatás
            A tanuló:
- törekedjen a bemutatott zenei részletek megfigyelésére
ismerjen fel tanári segítséggel többször hallgatott zenei szemelvényekből jellemző részleteket
Improvizáció
         A tanuló:
- legyen aktív a ritmus – és dallami rögtönzésekben, próbálja alkalmazni  a zenei ismereteit
Zenei ismeretek
         A tanuló:
- törekedjen az ismert ritmusok, ritmuselemek önálló felismerésére, hangoztatására
- törekedjen egyszerű, ismert dallamok szolmizálására, lejegyzésére tanári segítséggel
- tájékozódjon a vonalrendszerben tanári segítséggel

Témakör
ÉNEKLÉS
Óraszám: 17	 óra
Altémák címei
	
Újabb magyar népdalok – régi és új stílus
Más népek dalai 
Ünnepkörök új dalai
Régi magyar dallamok a középkorból
Középkori gregorián dallamok
Reneszánsz és barokk zenei szemelvények témái
Egyszerű többszólamúság – kánonok, bicíniumok , quodlibetek
Szózat 	
Tevékenységek
	
A tanulók:
- tudjanak új stílusú népdalokat, műdalokat tanári hangadás után emlékezetből, a dalok hangulatának megfelelően
  önállóan énekelni
- törekedjenek a pontos szövegismeretre, a zenei hangsúlyok helyének megtartására, tiszta éneklésre, az alkalmazkodó
  ritmus betartására
- a műzenei szemelvények éneklésénél tartsák be az előadási utasításokat
- ismerjenek és énekeljenek gregorián dallamokat, reneszánsz és barokk zeneművek témáit
- kánonéneklésnél törekedjenek a tiszta éneklésre
- ismerjék és tudják előadni a Szózatot	
Ismeretek
	
- 20 népdal, műdal, más népek, jeles napok dalai, gregorián dallamok, kánonok, Szózat
- előadásmódok: alkalmazkodó ritmus, Parlando
-a népdalok szerkezete, dallamvonala, stílusrétegződése
- régi stílus: sorszerkezet, ereszkedő dallamvonal, kvintváltás
- új stílus: visszatérő sorszerkezet, kupolás dallamvonal	
Témakör 
ZENEHALLGATÁS
Óraszám: 5	 óra
Altémák címei
	
Népszokások zenéje – magyar, kisebbségi és nemzetiségi
Népdalfeldolgozások
Gregorián dallamok
Reneszánsz zenei szemelvények
Barokk zenei szemelvények
Zeneszerzők életútja, munkássága, rövid kortörténet – középkor, reneszánsz, barokk	
Tevékenységek
	
A tanuló
-ismerje fel önállóan és nevezze meg a tanult népdalfeldolgozásokat jellemző részletei alapján
- különböztesse meg a népi hangszereket, a népi  zenekart hangzásuk alapján
- ismerjen fel néhány reneszánsz és barokk zenei szemelvényt a stílusjegyek alapján
- tudjon felismerni és megkülönböztetni egymástól egyszerű zene formákat
- tudjon megnevezni barokk zeneszerzőket és műfajokat
- ismerje fel a barokk zenekar hangszercsoportjait, jellemző barokk hangszereket hangszínűk, hangzásuk alapján
Ismeretek
zenetörténeti korok: ókor, reneszánsz, barokk stílusjegyek
zeneszerzők: Lassus, Palestrina
                       Vivaldi, J.S. Bach, Handel
műfajok: -énekes, hangszeres
zenei formák, szerkesztésmódok
barokk zenekar, barokk hangszerek
népi hangszerek: duda, tekerő, citera, cimbalom
	
Ismeretek
	
zenetörténeti  korok: ókor, reneszánsz, barokk ; stílusjegyek
zeneszerzők : Lassus, Palestrina
                       Vivaldi, J.S. Bach, Handel
műfajok: - énekes, hangszeres
zenei formák, szerkesztésmódok
barokk zenekar, barokk hangszerek
népi hangszerek: duda, tekerő, citera, cimbalom	
Témakör 
IMPROVIZÁCIÓ
Óraszám:  3	 óra
Altémák címei
	
Dallammodelként:
Kvintváltó népdalok
Tanult ritmikai és dallami elemek
Olvasógyakorlatok
Zenehallgatási szemelvények	
Tevékenységek
	
A tanuló
- tudjon régi stílusú kvintváltó népdalformát rögtönözni megadott kezdősorral
-szerkesszen ritmuskíséretet az újonnan tanult ritmikai elemek felhasználásával
- legyen képes egy adott ritmus – vagy dallamsor elemeit variálni, átalakítani az új ritmikai és dallami
  ismeretek felhasználásával
- zenei élményeit tudja kifejezni mozgással és vizuálisan is 	
Ismeretek
	
-régi stílusú , kvintváltó dallamok
- előadásmódok, tempó és dinamikai jelek
- improvizációs formák, lehetőségek
- ritmus – és dallamkíséretek, osztinátók	
Témakör 
ZENEI  OLVASÁS- ÍRÁS
Óraszám: 5 	 óra
Altémák címei
	
  1. Ritmikai ismeretek
a tizenhatod ritmus
alkalmazkodó ritmus
a kis éles és nyújtott ritmus
  2. Dallami ismeretek
felső ré és mi hangok
tiszta hangközök
ABC – s hangnevek
hétfokúság
imitációs szerkesztés	
Tevékenységek
	
 1.
 A tanuló:
-  ismerje fel hallás után és kottaképről a tizenhatod értéket és szünetjelét, gyakorlónevét, formáit
-  tudja pontosan hangoztatni  és írásban jelölni a tanult ritmusértékeket
-  figyelje meg a kis éles és kis nyújtott ritmust, különböztesse meg az éles és nyújtott ritmustól
-  hangoztassanak ritmussorokat egy és több szólamban a tanult ritmuselemekkel, ritmusképletekkel
 2.
-  tudjon öt és hétfokú dallamokat tanári irányítással énekelni betűkottáról, szolmizálni kottából az új dallami elemek
   felhasználásával
-  tudjon lejegyezni ismert dallammotívumokat betűkottából a vonalrendszerbe
-  ismerje meg és tudja a hangok ÁBC-s neveit, jelölését g- kulcsban (c’ – c’’)
-  ismerje fel a tiszta hangközöket hallás után és kottából, tudja szolmizálva énekelni	
Ismeretek
	
    1.                                                                                                        2. 
-  tizenhatod ritmus formái, elnevezése, jelölése, értéke,                 -  felső ré és mi hangok
    ritmustapsa                                                                                 -  prim, kvart, kvint, oktáv hangközök egész-és
-  kis éles és nyújtott ritmus elnevezése, jelölése, értéke,                  -  félhang távolság
    ritmustapsa                                                                                  - ÁBC-nevek g kulcsban
-   alkalmazkodó ritmus                                                                   - hétfokú hangsorok – dur- moll tonalitás
                                                                                                       -  imitációs szerkesztés	

ÉNEK – ZENE    6. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	     Óra	
Éneklés	       17	
Zenehallgatás	         5	
Improvizáció	         3	
Zenei olvasás- írás 	         5	
Szabadon felhasználható órakeret	         7	
Összesen:	       37	
A szabadon felhasználható órakeretet  készségfejlesztésre, képességfejlesztésre, gyakorlásra javasoljuk.
A jelenlegi tankönyvkínálatból a tanterv megvalósításához a következő tankönyveket javasoljuk.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Tanulói: Riznerné – Ördög László: Ének- zene 5.                                        Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
                Kodály – Ádám : Énekes könyv  5.                                               Nemzeti Tankönyvkiadó Rt,
                Németh Endréné : Hatodik daloskönyvem                                     Apáczai Kiadó
Tanári: Kodály zoltán: 333 olvasógyakorlat
                                      Válogatott bicíniumok
              Tegzes György: Hétfokú olvasógyakorlatok
              Pécsi Géza : Kulcs a muzsikához
              Dobszay László: A magyar dal könyve
Tárgyi: ritmus és dallamhangszerek, CD lemezjátszó, magnó, lemezek, kazetták,
              videomagnó, pianínó, szaktanterem
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Éneklés
A tanuló
- törekedjen legalább 6- 8 dal kifejező előadására emlékezetből, pontos szöveggel
- aktív éneklésre az órán
Zenehallgatás
- törekedjen a bemutatott zenei részletek megfigyelésére, felismerésére
- legyen képes megkülönböztetni egyszerű zenei formákat egymástól tanári segítséggel
Improvizáció
- legyen aktív a ritmus –és dallami rögtönzésekben, próbálja alkalmazni eddigi zenei ismereteit
Zenei ismeret
- törekedjen a tanult ritmikai elemek felismerésére, önálló hangoztatására,
-egyszerű dallamok éneklésére szolmizálva, lejegyzésére tanári segítséggel
- önálló tájékozódásra a vonalrendszerben

Témakör
ÉNEKLÉS
Óraszám:  17   óra
Altémák címei
	
Újabb magyar népdalok és népszokások dalai
Nemzeti és etnikai kisebbségek újabb dalai 
Ünnepek dalai
Más népek dalai 
Történeti énekek – históriás énekek, virágénekek, kuruc dalok
Klasszikus műdalok
Műzenei témák, zenehallgatási szemelvények
Többszólamú szemelvények: kánonok, bicíniumok, könnyű kórusművek
Népdalfeldolgozások	
Tevékenységek
	
A tanulók
-ismerjenek és tudjanak népdalt, műdalt, más népek, ünnepek dalait, történeti énekeket tanári hangadás után önállóan,
 emlékezetből, a dalok hangulatának megfelelően előadni
-tudjanak énekelni kottaképről klasszikus műdalokat, zenehallgatási szemelvények témáit szolmizálva
-figyeljenek a kánonéneklésnél a tiszta éneklésre
- gyakorolják a 6/8 –os ütem lüktetésrendjét 
- figyeljék meg az új hangközöket, a módosított hangokat a tanult dallamokban, törekedjenek a tiszta intonálásra	
Ismeretek
	
- 20 népdal, műdal, történeti ének, más népek dalai, kánon, könnyű kórusművek
- előadásmódok, dinamikai kifejezések, karakterek
- a népdalok szerkezete, stílusrétegződése	
Témakör 
ZENEHALLGATÁS
Óraszám: 5  óra
Altémák címei
	
Népzenei felvételek (szülőföld és más földrész népzenéjéből)
Népzenei ihletésű művek
Szemelvények a XVI.-XVIII. század magyar történelmi zenéjéből
A bécsi klasszicizmus alkotásai – klasszikus dalok	
Tevékenységek
	
A tanuló
- ismerje fel és tudja megnevezni a többször meghallgatott népdalfeldolgozásokat, klasszikus zenei szemelvényeket
  jellegzetes részleteik alapján
- tudja  felismerni és megkülönböztetni egymástól a tanult zenei formákat, műfajokat  hallás után
- hasonlítsa össze és tegyen különbséget a magyar történeti zene és a bécsi klasszikus zene között
  jellemző jegyeik alapján
-figyelje meg a dúr –moll színezet különbségét a zenei példákban	
Ismeretek	
Zeneirodalom
- Magyar történeti műfajok: históriás ének
- Zenetörténeti kor: bécsi klasszicizmus, stílusjegyek
- Zeneszerzők: Haydn, Mozart, Beethoven
- Műfajok: énekes -dal, opera, oratórium
                 hangszeres- szonáta, szimfónia, versenymű, szerenád, divertimento
- Zenei formák, szerkezetek: triós forma, menüett, szonáta forma, rondó, scherzo
- Művek pontos jelölése: opus, numero
- Együttesek: szimfonikus zenekar, vonósnégyes, trió
- Hangszerek: harsona, lant	
Témakör 
IMPROVIZÁCIÓ
Óraszám: 3  óra
Altémák címei
	
Dallammodellként:
Tanult dalok és olvasógyakorlatok (ritmikai, dallami, formai elemek)
Az énekes és a zenehallgatási anyag tartalmai
Kérdés- felelet elvű dallamok	
Tevékenységek
	
A tanuló
 -tudjon a tanult ritmikai elemekből ritmust variálni, rögtönözni 3/8-os és 6/8-os ütemformákban
- tanári segítséggel próbálkozzon dallamalkotással az ismert dallami elemekkel adott témára:
- nyitás- zárás, visszatérő dallammotívumok, ismétlések, periódusok, kérdés - felelet
- a zenében megfigyelt formákat, jelenségeket fejezze ki mozgással, képalkotással, színekkel	
Ismeretek
	
- tanult ritmikai és dallami ismeretek
- előadásmódok
- népdalstílusok
- zenei formák
- improvizált mozgások	
Témakör 
ZENEI  OLVASÁS- ÍRÁS
Óraszám: 5 óra
Altémák címei
	
Énekes tananyag
Olvasógyakorlatok
Zenehallgatási anyag szemelvényei
Zeneelmélet: új dallami elemek, hangsorok, hangközök	
Tevékenységek
	
    1. Ritmikai ismeretek
A tanuló:
-ismerje fel hallás után és kottáról a triolát, tudja a jelölését, ritmusnevét, értékét
-tudja pontosan megnevezni, hangoztatni, és hallás után lejegyezni a tanult ritmusokat
-figyelje meg a műdalokban a felütés és a csonka ütem összefüggését
   2. Dallami ismeretek
- ismerje fel a szekund és a terc hangközöket hallás után és kottából, tudja szolmizálva énekelni és
  lejegyezni a vonalrendszerbe
-tudják a hangok ÁBC –s neveit a kis és egyvonalas oktávban
- ismerjék meg és tudják alkalmazni az előjegyzéseket és a módosító jeleket, tudják a módosított hangok
   szolmizációs és abc- s neveit	
Ismeretek
	
     1. 
Ritmika: felütés, csonka ütem, triola
      2.
Módosító jelek: #, b, feloldójel
Módosított hangok: fi, szi, ta, ri 
Hangközök: szekund, terc
Hangsorok: dúr, moll    ;   hangnemek 1#- 1b- ig
Forma: periódus, szimmetria	

ÉNEK – ZENE  7.  évfolyam
ÓRATERV
Témakör	        Óra	
Éneklés	         16	
Zenehallgatás	           7	
Improvizáció	           3	
Zenei olvasás-írás	           4	
Szabadon felhasználható órakeret	           7	
Összesen:	         37	
A szabadon felhasználható órakeretet készségfejlesztésre, képességfejlesztésre, gyakorlásra javasoljuk.
A jelenlegi tankönyvkínálatból a tanterv megvalósításához a következő tankönyveket javasoljuk.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Tanulói: Lukin lászló- Lukin Lászlóné: Ének – zene 7.
                Kodály- Ádám : Énekes könyv   7.
                Németh Endréné: Hetedik daloskönyvem
Tanári:  Kodály Zoltán : Válogatott bicíniumok
                                         333 olvasógyakorlat
                Tegzes György : Hétfokú olvasógyakorlatok
                Pécsi Géza: Kulcs a muzsikához
                Dobszay László: A magyar dal könyve
Tárgyi: ritmus és dallamhangszerek, CD lemezjátszó, magnó, lemezek, kazetták, videomagnó,
              pianínó, szaktanterem

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Éneklés:
 A tanuló:
     -törekedjen legalább 8- 10 dal kifejező előadására önállóan saját hangterjedelmében
     - aktívan vegyen részt az órai közös éneklésben
Zenehallgatás:
 A tanuló:
-	törekedjen a többször meghallgatott művek önálló felismerésére jellemző részleteik alapján
-	legyen képes tanári segítséggel tájékozódni az ismert zenei stílusokban
Improvizáció:
 A tanuló:
-	aktívan vegyen részt a ritmus és dallami rögtönzésekben, próbálja alkalmazni zenei ismereteit
Zenei ismeretek:
 A tanuló:
-	törekedjen az ismert népdalok ritmusára visszaemlékezni, lejegyezni tanári segítséggel
-	egyszerű dallamok éneklésére, szolmizálására, lejegyzésére tanári segítséggel

Témakör
ÉNEKLÉS
Óraszám: 16	 óra
Altémák címei
	
Magyar népdalok (pl. Kodály Zoltán) daljátékaiból
Nemzetiségi és etnikai kisebbség újabb népdalai
Ünnepkörök újabb dalai, más népek dalai
A verbunkos dallamok
Romantikus dalok és zeneművek könnyebb énekelhető témái, részletei
Kánonok, bicíniumok, könnyű kórusművek (az évfolyam népzenei és műzenei anyagához és a korábban
tanult stílusokhoz kapcsolódó anyagból)	
Tevékenységek
	
A tanuló
-tudjon népdalt, műdalt, nemzetiségi, ünnepkör, más népek dalait, verbunkos és romantikus dalokat, kánonokat
hangadás után emlékezetből, a dalok hangulatának megfelelő tempóban énekelni
-tudjanak egyszerű, kétszólamú feldolgozásokat megszólaltatni
- törekedjenek a pontos szövegismeretre, ritmusra, a helyes artikulációra, a megfelelő előadásmódra
-a verbunkos és a romantikus dalok éneklésénél tartsák be az előadási, dinamikai jelöléseket
- a kétszólamú művek és a kánonok éneklésénél törekedjenek a tiszta éneklésre
- ismerjenek és énekeljenek más földrész dalait is
- figyeljék meg az új hangközöket a tanult dallamokban, törekedjenek az éneklésnél a tiszta intonálásra	
Ismeretek
	
-20 népdal, más népek, ünnepkörök dalai, verbunkos dallam, romantikus dalok, kánonok, könnyű kórusművek
-előadási, dinamikai jelek
- tempójelzések: andante, moderato, allegro vivace
- régi és új stílusú népdalok szerkezete, dallamvonala, hangneme	
Témakör 
ZENEHALLGATÁS
Óraszám:7  óra
Altémák címei
	
Népdalfeldolgozások (meghallgatott kórusművekből)
Ünnepek zenéje
A nemzeti romantika Európában (pl. nemzeti operák)
A XIX.sz. zenéje
A XIX. sz. európai zeneművészetének alkotásai	
Tevékenységek
	
A tanuló
-ismerje fel önállóan és nevezze meg a többször meghallgatott műveket jellegzetes részletei alapján
-figyelje meg a romantikus stílusjegyeket a meghallgatott zenei részletekben
-tudjon megnevezni romantikus zeneszerzőket, műfajokat
- ismerje fel és tudja megnevezni a hallgatott zenei anyag előadói apparátusát, hangszereit
-tájékozódjon tanári segítséggel az eddig megismert zenei stílusokban, zenetörténeti korszakokban
-hallgasson más földrész népzenéjéből részleteket, hasonlítsa össze az eddig megismert népzenékkel	
Ismeretek	
-Zeneművek és részletek a XIX. sz. zenéjéből
-Zenetörténeti kor: romantika
-Zeneszerzők: Erkel, Liszt,
                      Schubert, Schumann, Mendelssohn, Brahms, Chopin, Dvorak, Smetana,
                      Csajkovszkij ,Muszorgszkij, Verdi, Wagner
-Műfajok: népies műdal, verbunkos, rapszódia, programzene, szimfonikus költemény,
                romantikus dal, nemzeti opera
-Zenekar: romantikus nagyzenekar, a virtuozitás jegyei.	
Témakör 
IMPROVIZÁCIÓ
Óraszám: 3  óra
Altémák címei
	
Dallammodellek.
Kupolás és visszatérő sorszerkezetű dallamok:
AABA; ABBA	
Tevékenységek
	
A tanuló 
- tudjon önállóan rögtönözni megadott kezdősorral új stílusú népdalformát, kupolás visszatérő dallamot
-tudjon ritmussorokat képezni, megadott ütemekbe rendezni, variálni
- ismerjen sokféle improvizációs lehetőséget, s ezekben tudja alkalmazni a zenei ismereteit
- zenei élményeit bátran fejezze ki mozgással, tánccal, vizuálisan is	
Ismeretek
	
- dallami és ritmikai ismeretek
- népdalok stílusjegyei
- előadási, dinamikai jelek
- zenei formák, hangszerek	
Témakör 
ZENEI OLVASÁS- ÍRÁS
Óraszám:4 óra
Altémák címei
	
Énekelt és meghallgatott zenei szemelvények
ritmikai, melodikai, szerkezeti stb. anyagához kapcsolódó tartalmak
Hangköz: szext, szeptim	
Tevékenységek
	
A tanuló
-ismerje fel önállóan a tanult dalok ritmusát, tudja hangoztatni emlékezetből
- tudjanak ritmust hangoztatni csoportosan egy vagy több szólamban is
- ismerje fel önállóan a szext, szeptim hangközöket kottáról és hallás után, tudja szolmizálva énekelni és lejegyezni
-tudjon önállóan lejegyezni könnyű, ismert öt- és hétfokú dallamokat 2# - 2b ig.
- ismerje fel és tudja alkalmazni az előjegyzéseket, a módosító jeleket, a leggyakoribb tempó és dinamikai jeleket	
Ismeretek
	
Hangközök: k6, n6, k7, n7
Hangsorok: dúr – moll hangnemek 2#- 2b -ig
Előadási jelek, zenei szakkifejezések
Dinamikai jelek: pp, p, mp, mf, f, ff, crescendo- decrecendo
Tempójelzések: andante, moderato, allegro vivace	

ÉNEK- ZENE   8. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	       Óra	
Éneklés	        16	
Zenehallgatás	          8	
Improvizáció	          3	
Zenei olvasás- írás 	          3	
Szabadon felhasználható órakeret	          7	
Összesen:	        37	
A szabadon felhasználható órakeretet készségfejlesztésre, képességfejlesztésre, gyakorlásra javasoljuk.
A jelenlegi tankönyvkínálatból a tanterv megvalósításához a következő tankönyveket ajánljuk.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Tanulói: Lukin László- Lukin Lászlóné: Ének- zene 8. Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
                Kodály- Ádám : Énekes könyv    8. Nemzeti Tankönyvkiadó Rt.
                Németh Endréné: Nyolcadik daloskönyvem Apáczai Kiadó
Tanári : Kodály Zoltán: Válogatott bicíniumok
                                         333 olvasógyakorlat
               Tegzes György: Hétfokú olvasógyakorlat
                Pécsi Géza: Kulcs a muzsikához
                Dobszay László: A magyar dal könyve
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Éneklés:
A tanuló:
- törekedjen legalább 8-10 dal kifejező előadására emlékezetből, önállóan, saját hangterjedelmében aktívan kapcsolódjon be egyszerű kétszólamú művek éneklésébe
Zenehallgatás:
A tanuló:
- törekedjen az önálló tájékozódásra az ismert zenei stílusokban
- legyenek ismeretei a zenei korszakok kiemelkedő zeneszerzőiről
Improvizáció:
A tanuló:
- aktívan vegyen részt a ritmus- és dallami rögtönzésekben, próbálja alkalmazni a zenei ismereteit
Zenei olvasás - írás
A tanuló:
-törekedjen a tanult dalok ritmusának felismerésére, hangoztatására, egyszerű dallamok lejegyzésére a vonalrendszerben

Témakör
Éneklés
Óraszám: 16	 óra
Altémák címei
	
Magyar népdalok (minden stílusrétegből válogatva)
Más földrészek dalai
Egyházi énekek
Bartók, Kodály és Bárdos műveinek énekes szemelvényei
A századforduló és a XX. század zeneirodalmának énekelhető szemelvényei
Többszólamú szemelvények	
Tevékenységek
	
A tanuló
-ismerjen és tudjon énekelni népdalokat, más földrészek dalait, egyházi énekeket, zeneművekből énekes
 szemelvényeket önállóan, emlékezetből
-tudjon egyszerű kétszólamú feldolgozásokat énekelni csoportosan
-tudjon összeállítani és előadni egy adott témakörhöz énekes műsort csoportosan
-törekedjen az önálló megismerésre, gyűjtőmunkára, könyvtárhasználatra (néprajzi vonatkozások,
 zenei műszavak, népies kifejezések stb.)	
Ismeretek
	
- 20 népdal, műdal, egyházi ének, énekes szemelvények
- népzenei anyag fogalmai (parlando – rubato – tempo giusto)
- népdaltípusok
- dinamikai és tempó jelölések	
Témakör 
ZENEHALLGATÁS
Óraszám: 8 óra
Altémák címei
	
Ismétlés anyaga:
-a magyar és európai zeneművészet századai
-a zenei műfajok
A XX. század zenei irányzatainak kiemelkedő alkotásai, kortársművészet
A dzsessz és jellegzetes műfajai
A zene szórakoztató funkciói: táncok a zenetörténetben (a szvittől a rock and rollig)
A könnyűzene ma	
Tevékenységek
	
A tanuló 
-ismerje fel a többször hallott zeneművek jellegzetes részleteit a stílusjegyek, karakterek alapján
- legyen tájékozott a tanult zenei stílusokban, zenetörténeti korszakokban
-ismerje fel Bartók és Kodály énekkari, zenekari és színpadi műveit részletek alapján
- legyen tájékozott a XX. század zenei irányzataiban
- lássa meg az összefüggéseket a zene és a társművészetek között
-a dzsessz műfaji ismereteit tudja a műzenei anyaghoz kapcsolni
- legyen tájékozott a könnyű műfaj megjelenési formáiban, módjaiban	
Ismeretek
	
Népzene: autentikus előadásmód a magyar, európai és világzenében
Zeneirodalom, zenetörténet:
Zeneszerzők: Bartók, Bárdos, Kodály, Weiner és más kortárs szerzők
                      Gershwin, Debussy, Ravel, Stravinsky, Honegger, Prokofjev, Hacsaturján, Britten, Penderecki
Irányzatok:
Impresszionizmus, neoklasszicizmus, folklorizmus
Új kifejezési, megjelenési formák: elektronikus zene
Könnyűzene: Batles, Presley, Webber, Szörényi
A dzsessz és a könnyűzene műfajai
A mai könnyűzene (aktualitások)	
Témakör 
IMPROVIZÁCIÓ
Óraszám: 3  óra
Altémák címei
	
Dallammodellként: a tanult zenei anyag tartalmai	
Tevékenységek
	
A tanuló
- tudjon a tanult népdalformákban és hangkészletekben önállóan rögtönözni kezdősor, forma megadása után
- zenei élményeit tudja megjeleníteni vizuálisan, színekkel, formákkal
- zenei tartalmakat, formákat, hangulatokat legyen képes kifejezni mozgással, tánccal, ritmussal	
Ismeretek
	
- népdalstílusok
- zenei műfajok, formák
- dallami, ritmikai ismeretek
- zenei irányzatok, stílusok	
Témakör 
ZENEI   OLVASÁS- ÍRÁS
Óraszám: 3  óra
Altémák címei
	
A tanult énekes és hangszeres szemelvények anyaga	
Tevékenységek
	
A tanuló
-ismerje fel a tanult ritmuselemeket, ritmusképleteket, tudja önállóan hangoztatni egy vagy több szólamban is
-tudjon önállóan ismert dallamokat szolmizálva énekelni betűkottáról vagy kottából, módosított hangokkal is
-tudjon lejegyezni öt- és hétfokú dallamokat a tanult hangnemekben
- nevezze meg a tanult hangközöket oktávon belül, tudja tisztán, szolmizálva énekelni
- ismerje és alkalmazza helyesen a leggyakoribb tempó és dinamikai jele	
Ismeretek
	
Összegzés.
A nyolc év alatt tanult dallami , ritmikai ismeretek, hangközök, hangsorok, előadási és dinamikai jelek	

VIZUÁLIS KULTÚRA 1-4. évfolyam
A tanterv, A NAT Művészetek műveltségterület, 1-4. évfolyamok követelményeinek egy részét dolgozza fel. 
A teljes lefedést a bevezetőben jelzettek szerint több tantárgy biztosítja.

A tantárgy óraszáma:	220

Ennek felosztása:

Évfolyam	1.	2.	3.	4.	Összesen	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
Vizuális kultúra	1,5	55	1,5	55	1,5	55	1,5	55	220	

Célok és feladatok
	„A vizuális kultúra célja hozzásegíteni a tanulókat a sajátos képi közlések, vizuális művészeti alkotások mélyebb átéléséhez, értelmezéséhez. Célja továbbá azoknak a képességeknek, készségeknek a fejlesztése, ismereteknek az átadása, amelyek a vizuális kommunikáció magasabb szintű műveléséhez, a látható világ használatához, alakításához, a kreativitás fejlesztéséhez szükségesek.
	A képzőművészet, a vizuális kommunikáció, illetve a tárgy- és környezetkultúra területei a különböző életkorban, sőt személyenként is eltérő mértékben képesek kifejteni motiváló hatásukat, és különböző képességek fejlesztésére alkalmasak.
	A vizuális kultúra megfelelő szintű tanítása meghatározó ismeretszerzési és feldolgozási eszközt biztosít a többi műveltségi terület oktatásához, és hatással van azok elsajátításának színvonalára is.” (NAT 3)
	Tantárgyunk látni és láttatni tanít. Átfogó szakmai célja a tanulók látáskultúrájának megalapozása. Feladata vizuális megismerő, befogadó, alkotó képességek fejlesztése, a kommunikáció köznapi, művészi, műszaki és tudományos módjainak, a közlés és kifejezés képi formáinak megismertetése. A tantárgy különösen a látvány mélyebb tartalmának, jelentésének, esztétikai üzenetének megértéséhez járul hozzá. Lehetővé teszi a gyermekek számára a látható, tapintható tárgyi valóságban, a képi világban való eligazodást és személyes alkotói utak bejárására bátorít. Fejleszti síkbeli, térbeli ábrázoló, kifejező, közlő, alakító, konstruáló képességeiket; a gondolatban és érzelmekben gazdag tevékenységek által a világ érzéki- tapasztalati birtokbavételére nevel, feladata a látás és a kéz intelligenciájának kiművelése. A térszemlélet, a forma-, színdinamika és szerkezeti érzék, az anyagismeret képességei a tantárgy fejlesztő hatására emelkednek magasabb szintre. A megsokszorozódott vizuális hatások, technikai információk korában a tantárgy újszerű célja az információk közti szelekció, a tanulók kritikus befogadási képességének megalapozása. Az általános nevelési célokhoz a kreativitás, a problémafelismerő- és megoldó képesség, a képzelet, a képi gondolkodás, az ízlés, a nyitottság, az empátia, az érzelmi élet gazdagításával járul hozzá. A művészeti nevelés értékközvetítő, értékteremtő, egyben személyiségformáló szerepet tölt be, jelentősen hozzájárul a kultúra értékeit becsülő, környezettudatos magatartás formálásához. Az 1-4. osztályban a vizuális nevelés célja az érzelmekkel kísért önkifejezés elmélyültségének megőrzése mellett az egyre céltudatosabb megismerés ösztönzése. Képi gondolkodásuk fejlesztése, vizuális képzetkincsük bővítése, érdeklődésük ébrentartása érdekében a tantárgy feladata a tanulók ábrázolásbeli formakészletének további gazdagítása, megfigyelőképességük, tér és időérzékük fejlesztése a látvány és a mozgás ábrázolásával, térbeli rendezéssel; szín- forma-és szerkezeti érzékük alakítása rajzolással, festéssel, mintázással, konstruálással. Esztétikai érzékenységük fejlődését a manuális munka, a látványélmények és a bemutatott műalkotások szolgálják. Az alkotó és befogadó tevékenységek szabálytudatuk, akaratuk, önértékelésük megerősítését célozzák, a csoportmunka lehetősége együttműködési készségeiket fejleszti. A vizuális kultúra műveltségi részterületének megfelelően a tantárgyi tartalmakat három nagy témakörbe sorolja. A képzőművészet témakör a gyermekek személyes, kifejező- expresszív tevékenységének és az elvárható műelemzési, művészeti ismereteinek leírását tartalmazza. A vizuális kommunikációhoz a vizuális megismerést szolgáló tevékenységek és a köznapi- informatív- tudományos képi közlésekkel kapcsolatos ismeretanyag tartoznak. A tárgy- és környezetkultúra témaköre a használati tárgyakkal, a tárgyalkotó művészetekkel és az építészettel kapcsolatos alkotó és elemző tevékenységeket tartalmazza. A vizuális nyelv a témakörök kifejező elemeit és rendező elveit sorolják fel, a technikák fejezete pedig az anyagokra, technikákra, eszközökre, eljárásokra tesz javaslatot. A tananyag bővülő, spirális elrendezésű, a témakörök és a fő tevékenységi formák évenként ismétlődnek, tartalmukban gyarapodnak, műveleti szintjük emelkedik. A tananyag jellegét tekintve mind a négy évfolyamon gyakorlati tevékenység-központú. A tanítás során a kerettantervi követelmények leghatékonyabban a több témakör szempontjait magába foglaló komplex feladatokkal teljesíthetők.

Kiemelt fejlesztési feladatok
	A kiemelt fejlesztési feladatok az iskolai oktatás valamennyi elemét áthatják, elősegítik a tárgyközi kapcsolatok erősítését, a tanítás-tanulás szemléleti egységeit, a tanulók személyiségének fejlődését.
	A Nemzeti alaptanterv fejlesztési feladatait az alábbi területeken határozza meg:
•	Énkép, önismeret
•	Hon- és népismeret
•	Európai azonosságtudat – egyetemes kultúra
•	Környezeti nevelés
•	Információs és kommunikációs kultúra
•	Tanulás
•	Testi és lelki egészség
•	Felkészülés a felnőtt szerepre

Énkép, önismeret
	A tanulók egészséges személyiségfejlődése érdekében törekednünk kell a megismerést motiváló tanulási környezet kialakítására. Fokoznunk kell a szűkebb és tágabb környezet iránti érzékenységet, ki kell alakítanunk az alapvető erkölcsi és etikai normák iránti fogékonyságot.
	El kell érnünk, hogy a tanulók önmaguk is aktív részeseivé váljanak e normáknak.
	Gondoskodnunk kell arról, hogy egyre kompetensebbnek érezzék magukat saját nevelésük, biztonságuk, sorsuk alakításában.
	Törekednünk kell a tanulók ön- és világszemléletének folyamatos formálására.

Hon- és népismeret
	A tanulók ismerjék meg népünk kulturális örökségének jellemző sajátosságait, nemzeti kultúránk nagy múltú emlékeit.
	El kell érnünk, hogy belső igényükké váljon az otthon, a lakóhely, a szülőföld, a haza és népei iránti érdeklődésük. Megbecsülésük mellett jussanak el az azonosulásig.

Európai azonosságtudat – egyetemes kultúra
	Törekednünk kell arra, hogy a magyarságtudat mellett váljanak európai polgárokká.
	El kell érnünk, hogy felnőtté válva találják meg helyüket az európai nyitott társadalmakban. Ennek érdekében fontos, hogy ismereteket szerezzenek az Európai Unió kialakulásának történetéről, alkotmányáról, intézményrendszeréről, az uniós politika szempontrendszeréről.
	Ugyanakkor erősítenünk kell európai identitásukat, nyitottabbá kell tennünk őket az Európán kívüli kultúrák iránt is. Ennek érdekében az egyetemes civilizáció megismerése mellett el kell érnünk, hogy részt vállaljanak a nemzetközi kapcsolatok ápolásában.

Környezeti nevelés
	Tanulóinak képessé kell tenni a környezet iránti szeretetre, környezettudatos magatartás kialakítására. Ennek érdekében fontos a tanulók természettudományos gondolkodásmódjának fejlesztése.
	Életmódjukban váljon meghatározóvá a természeti károk megelőzésére való törekvés.

Információs és kommunikációs kultúra
	Törekednünk kell arra, hogy tanulóinkban fejlődjenek a megismerési képességek, s egyre önállóbban legyenek képesek az információk megtalálására, megértésére és felhasználására.
	Képessé kell tenni gyermekeinket szűkebb és tágabb környezetükben kulturált információcserére. Ennek érdekében tudatosan és igényesen használják anyanyelvüket, valamint legyenek képesek idegen nyelvű információcserére is.
	Fejlesztenünk kell a valós és virtuális csatornákon keresztül érkezett jelek befogadási, értelmezési és megválaszolási képességét.

Tanulás
	Törekednünk kell arra, hogy a tanulókban kialakítsuk a sajátos, legcélravezetőbb tanulási módokat és stratégiákat.
	Fejlesztenünk kell a gondolkodási, elsősorban a rendszerezési problémamegoldó képességét.
	Meg kell ismertetnünk a tanulás módszereit és technikáit. Közvetlen tanulói segédleteik mellett legyenek képesek más információs adatbázis használatára.
	Törekednünk kell olvasóvá nevelni. Mind a hagyományos, mind az elektronikus könyvtárak megismertetésével el kell érnünk, hogy információik megszerzéséhez használják is ezeket.
	A szerzett ismeretek birtokában olyan tudást kell kialakítanunk, amely segíti a tanulót eligazodni az új helyzetekben, s kialakul kreatív képessége.

Testi és lelki egészség
	Pozitív magatartások és szokások kialakításával el kell érnünk a tanulók egészséges testi, lelki és szociális fejlődését.
	A prevenció mellett az egészséges örömteli állapot megélésére, a harmonikus élet értékként való tiszteletére is képessé kell tennünk.

Felkészülés a felnőtt lét szerepeire
	Képessé kell tennünk tanulóinkat saját képességeinek felmérésére, egyéni adottságainak felismerésére.
	Ki kell alakítani a felelősségtudatot a munka iránt.
	El kell érni, hogy képességeiknek megfelelően válasszanak pályát, és életpályájuk során legyenek képesek pályamódosításra. Ennek érdekében alakítsuk ki bennük a rugalmasság és az együttműködés képességét.

A vizuális kultúra tevékenységi területei:
•	Megismerő-, befogadóképesség
•	Kreativitás
•	Önismeret, önértékelés, önszabályozás
Megismerő-, befogadóképességek
•	Közvetlen tapasztalás útján szerzett élmények feldolgozási képessége
•	Ismeretszerzési, tanulási képességek, térbeli tájékozódás
•	Kommunikációs képességek
Kreativitás
•	Alkotóképesség
•	Problémamegoldó képesség

Megismerő-, befogadóképességek
Közvetlen tapasztalás útján szerzett élmények feldolgozási képessége – motoros készségek
	A vizuális nevelés gyakorlati tevékenységeinek egyik célja az érzéki tapasztalás, a környezettel való érintkezés, az érzékelés érzékenységének fokozása. Tudatosítani az érzékelés különböző formáinak (látás, tapintás, hallás, kinetikus stb.) kapcsolatát. Kialakítani a látványok élvezetének képességét. A „kéz intelligenciájának” működtetése, a manuális készség életkornak megfelelő módon történő fejlesztése.
Ismeretszerzési képességek – tanulási képességek – térbeli tájékozódás
A fejlesztés átfogó célja segíteni a tanulókat abban, hogy képesek legyenek a nagy mennyiségű képi információt, valamint az őket érő számtalan spontán vizuális hatást minél magasabb szinten kritikusan feldolgozni, a megfelelő szelekciót elvégezni, értelmezni, arról önálló véleményt megfogalmazni, különös tekintettel azokra a látványokra, műalkotásokra, amelyek esetében az értelmezés nem teljesen magyarázható a textualitás modellje alapján.
	A képességek fejlesztése mindvégig három fő képzési területen folyik: a képzőművészet mellett a vizuális kommunikáció köznapi formái, valamint a tárgy- és környezetkultúra műveltségtartalmai képezik a megismerés alapját, illetve a készség és képességfejlesztés „gyakorló terepeit”. Mivel ezek a területek számos ponton szorosan kapcsolódnak egymáshoz, illetve gyakran átfedik egymást, lehetséges és kívánatos, hogy az órai tevékenységek során komplex feladatokban, projektekben szerves egészként jelenjenek meg.
Kommunikációs képességek
	A fejlesztés célja a művészi és a köznapi vizuális közlések értelmezésének segítése, a kifejezés árnyaltságának fokozása. A vizuális „nyelv” alapelemeinek (pont, vonal, folt, forma, tónus, szín, forma, stb.) tudatos alkalmazása a közlő, kifejező szándékú alkotásokban.

Kreativitás, 
Alkotóképességek
	A vizuális nevelés kiemelt fontosságú feladata a kreativitás működtetése, illetve fejlesztése. A fejlesztés célja az örömteli élményt nyújtó, a személyes megnyilvánulásnak legnagyobb teret adó alkotó tevékenység megszerettetése, ezáltal a motiváció fokozása, egy szélesebb értelemben vett alkotómagatartás kialakítása, egyúttal pedig segíteni a művészeti alkotások mélyebb megértését, a katartikus hatású művek átélését. A vizuális alkotó tevékenység, amely a képességek széles spektrumát fejleszti, korosztályonként más-más műfajban és technikákkal történik.
Problémamegoldó képesség
A spirális felépítésnek megfelelően a feladatok fokozottan önálló megoldása bizonyos rutinok, készségek kialakításával kezdődik, és egyre önállóbban végzett tevékenységeken keresztül jut el a projektfeladatok önálló megoldásáig.
Önismeret, önértékelés, önszabályozás
	A vizuális nevelés gyakorlati tevékenységeinek szinte mindegyike – eredeti céljától függetlenül is – személyiségfejlesztő hatású. Motiváló hatásuk mellett segítik az érzelmi gazdagodást, az empátia, az intuíció fejlesztését, az önálló ízlés, belső igényesség kialakulását. Az önreflexió, az önismeret kialakulása révén a céltudatos önszabályozást.

Fejlesztési követelmények
	Legyen képes a gyermek gondolatait, érzéseit, élményeit vizuális nyelvi eszközökkel, saját kifejezési céljai szerint és a tanuláshoz szükséges formában, a megismert technikák egyre jártasabb használatával megjeleníteni. Értse a műalkotások képi közlések, tárgyak életben betöltött szerepét. Tudjon a térben tájékozódni, tudja a maga számára értelmezni a tankönyveiben, környezetében található vizuális közlő, eligazító jeleket. Ízlésítéletét néhány szempont alapján indokolja. Általános nevelési követelmény a saját és mások munkájának megbecsülése, a kultúra és a környezetvédelem fontosságának megértése, az esztétikai élmények iránti nyitottság, törekvés az értékes és az értéktelen megkülönböztetésére.
	A tantárgyi fejlesztés eredményeképpen várható a tanulók egyéni eltéréseket mutató képesség-, készség-, ismeret- és magatartásbeli fejlődése, melynek tényét minden esetben önmaguk év eleji szintjéhez, valamint az életkori jellemzőkhöz viszonyítva ítélünk meg.
	Legyen képes önmaga megismerésére, önértékelésre, önszabályozásra, mely hozzásegíti a világ értékeinek reális látására.

Értékelés
	Első évfolyamon célszerű diagnosztizáló felmérést végezni. Ezáltal felismerhetők a kiemelt adottságokkal rendelkező tehetségesek, kreatív típusú és a színtévesztő gyerekek. Formatív értékelés rendszerességgel történik. 
	A tanító értékeli az egyes csoportok, tanulók egyéni munkáját szóban és írásban, szöveggel. Szummatív értékelés a tanév végén a tantervi minimum figyelembevételével írásban történik. 2-4. évfolyamon formatív értékelés a befejezett feladat vagy feladatsor után, szóban és érdemjeggyel egyénenként, csoportmunka esetén szóban. Osztályzat tanév végén a továbbhaladás feltételeinek figyelembevételével.
	Értékelheti még a nevelő a tanórán kívüli gyűjtőmunkát pontozással, vagy osztályzattal, valamint a pályázatokon elért eredménynek megfelelően a Pedagógiai programban megfogalmazottak alapján.

Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
•	a tanulói, tanári segédleteket a Pedagógiai programban rögzítettek alapján lehet kiválasztani
•	a tankönyv (-ek) kiválasztásának alapja az, hogy a helyi tanterv követelményeinek megfelelő ismeretanyagot tartalmazza(-ák)
•	csak lektorált kiadványt használjanak
•	feleljenek meg az életkori sajátosságoknak
•	nyelvezetük világos, érthető legyen
•	tartalmazzon a tananyag elmélyítésére szolgáló kérdéseket, feladatokat
•	legyen tartós
•	árban elfogadható
•	teljes felmenő rendszerű

Tanári segédkönyvek
•	csak lektoráltak lehetnek( MKM tankönyvlistán szereplők)
•	tartalmazzák a helyi tanterv követelményeinek megfelelő, minimum követelményeknek megfelelő és differenciálásra szolgáló információs anyagot
•	iskolai könyvtárban kellő példányszámban hozzáférhetők legyenek
•	árban elfogadhatóak
Tankönyvlista
•	Ábrázolás és művészet az általános iskola 4. osztálya számára Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajzfüzet az általános iskola 1. osztálya számára I. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajzfüzet az általános iskola 1. osztálya számára II. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajzfüzet az általános iskola 2. osztálya számára I. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajzfüzet az általános iskola 2. osztálya számára II. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajzfüzet az általános iskola 3. osztálya számára I. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajzfüzet az általános iskola 3. osztálya számára II. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajzfüzet az általános iskola 4. osztálya számára I. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajzfüzet az általános iskola 4. osztálya számára II. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó

Tanulói és tanári nyomtatott segédletek

•	A képzőművészet iskolája. I.Képzőműv.Alap.Kiadó,1979.
•	A képzőművészet iskolája. II. Képzőműv. Alap.Kiadó, 1979.
•	A televízió és a film felhasználásának módszertani kérdései. OPI 1970.
•	Apostol Éva: Maskarák. Reflektor Kiadó, 1987.
•	Artner Tivadar: Évezredek művészete. Gondolat Kiadó, 1968.
•	Aver Kálmán: Fényképezőgép ma és holnap. Gondolat, Bp. 1979.
•	Csillag Julianna-Baricz Katalin: Első nagyításaim. Műszaki Kiadó, 1979.
•	Dercsényi Dezső-Zádor Anna: Kis magyar művészettörténet
•	Életrajzi lexikon. Kossuth Kiadó, 1992.
•	Esztétikai kislexikon. Kossuth Kiadó, 1972.
•	Ezer év mesterművei. Corvina, 1987.
•	Falus Róbert: Az aranymetszés legendája. Magvető, 1982.
•	Fehér Imre - dr. Horváth Árpád : Fizika és haladás I-IV. Tankönyvkiadó, Bp. 1967.
•	Fizikai kislexikon, Műszaki Kiadó, Bp. 1977.
•	Granaszlói Pál: Szép magyar városok egy építész szemével. Corvina, 1978.
•	Henry Moore: A szobrászatról. Helikon Kiadó, 1985.
•	Herendi Miklós: Művészettörténet I-II.
•	Hímzés mintalapok
•	Horváth Lászlóné: A művészet születése. Holnap Kiadó, 1992.
•	Horváth Lászlóné: Barangolás a művészettörténetben V - XVIII. sz.
•	Horváth Lászlóné: Őskor és ókor művészete
•	Karla Bilang: Felfedezők és művészek. Művészetről gyerekeknek. Corvina. 1982.
•	Képelemzés. Park Kiadó, 1995.
•	Kovács Károly: Népművészet
•	Léderer Emma: Egyetemes művészettörténet. Aqua Kiadó Budapest, 1991.
•	Lyka Károly: Nagy magyar művészek. Gondolat. 1957.
•	Magyar életrajzi lexikon. Akadémiai Kiadó, Bp. 
•	Magyar néprajz
•	Mezei Éva: Játsszunk színházat!
•	Mihály Ottó - Trencsényi László: Világkerék. Altern. füzetek. OKI Iskolafejlesztési Alapítvány, Bp. 1991.
•	Művészeti lexikon I-IV. Akadémiai Kiadó, 1965.
•	Művészettörténeti ABC. Akadémiai Kiadó, 1961.
•	Nagy Pál: Barangolás a képzőművészetben. Kriterion. Bukarest, 1979.
•	Népi hímzések a lakásban. Népművészet Prop. Ir.
•	Origami mindenkinek Buda Péter figuráiból. Nemzeti Tankönyvkiadó, Bp.
•	Papp László: Papírvarázs I-II. Méliusz Kiadó, 1966.
•	Pázmány Ágnes - Permay Éva : Látás és ábrázolás I-III.
•	Péter András: A trecentó festészete. Corvina, 1983.
•	Reisinger János: A Biblia a társművészetekben
•	Reisinger János: Bibliográfia és antológia. Kecskemét, 1987.
•	Szabóné Balázs Edit: Írástörténet. Tankönyvkiadó, Bp. 1986.
•	Szemtanú művészet. Park Kiadó, 1995.
•	Színészlexikon
•	Sztrókay Kálmán: Barkácskönyv. Ifjúsági Kiadó, 1952.
•	Telepy Katalin: Benczúr. Jósa András Múzeum kiadványa. Nyíregyháza, 1963.
•	Tóthné Sándor Zsuzsa: Abrázolás és művészet. Tankönyvkiadó, 1988.
•	Valter Konrád: Távolbalátás. Gondolat, Bp. 1962.
•	Varga Péter: Hajtogatás. Móra Kiadó, 1981.
•	Világkerék. Altern. füzetek. OKI Iskolafejlesztési Központ. Bp, 1991.
•	Zolnay Vilmos: A művészetek eredete. Magvető, 1983.

Taneszközök kiválasztásának szempontjai:
•	a taneszközök szolgálják az oktató-nevelő munka hatékonyságát
•	igazodjanak a NAT követelményeihez illetve a kerettanterv tananyagához
•	igazodjanak a helyi tanterv követelményeihez
•	a taneszközlistán kötelezően szerepeljenek
•	a Pedagógiai programban elfogadottak alapján szerepelnek a költségvetési tervben
•	elfogadható áruk legyen

Taneszközlista
•	a vizuális nyelv alapelemeinek, egyszerű kompozíciós eljárásainak (síkon, térben) megértésére, a megalapozó ismeretek szemléltetésére alkalmas eszköz
•	a vizuális művészetek legfontosabb ágainak, műfajainak felismerési képességét fejlesztő, a gyermekek élmény és érzelemvilágához közel álló művészeti alkotások bemutatására alkalmas eszköz
•	köznapi gyakorlati vizuális nyelv legfontosabb konvencionális jelzéseinek megértésére, alkalmazásának elősegítésére alkalmas eszköz
•	forma, funkció, anyag és méret összefüggéseinek megértetésére, megfigyelésére alkalmas demonstrációs eszköz
•	a tárgykultúra modellező anyagainak tapasztalati ismeretet adó, szemléltetésre alkalmas munkaeszköz
•	egyszerű kézműves technikák bemutatására, jártasság szintű fejlesztésére alkalmas eszköz.

VIZUÁLIS KULTÚRA 1. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Képzőművészet	23	
Vizuális kommunikáció	24	
Tárgy- és környezetkultúra	8	
Összesen:	55 óra	
A kötelező órakeretet: 55
Tanítói, tanulói tanítást-tanulást segítő taneszközök
•	Tankönyv:	- Rajzfüzet az általános iskola 1. osztálya számára, I. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	- Rajzfüzet az általános iskola 1. osztálya számára, II. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Kézikönyv, segédkönyv: -

Taneszközök: 

a, tanári:
•	nagyobb méretű idomdarabok
•	kisebb méretű kézi modellek
•	legalább három darab tárgyasztal
•	reflektor
•	diavetítő
•	vetítővászon
•	táblai körző, vonalzó
•	tanulói munkák bemutatására alkalmas tárló vagy paraván
•	reprodukciók, albumok, demonstrációs táblák
•	diapozitívek, diafilmek
•	Művészeti lexikon

b, tanulói:
•	2B-s ceruza, puha radír
•	golyóstoll
•	kréta, 6 színű
•	vízfesték, 6 színű
•	kettő darab ecset (vastagabb, vékonyabb), ecsetes tál, törlőruha, próbalap
•	agyag
•	plasztilin
•	színes papír, olló, ragasztó
•	rajzlap A/4-es vagy vázlatfüzet
•	rajztábla  /csak rajzlap használat esetén/ A/4-es illetve A/3-as
•	hurkapálca
•	egyenes vonalzó

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	ismerje az évfolyam számára előírt eszközöket, és tudja azokat rendeltetésszerűen használni
•	ismerkedjen meg a természet és az ember alkotta jelekkel
•	tudjon viszonyítani /kisebb-nagyobb/
•	ismerje fel a főszíneket, a fehéret és a feketét
•	tudjon vonal, folt és színképzéssel alkotást létrehozni
•	legyen képes egyszerű tárgyak létrehozására
•	fejlődjön esztétikai érzéke
•	tudjon közös beszélgetésekbe bekapcsolódni, egy-egy látványra rácsodálkozni
•	tudja mi a sík, tömeg, térforma (tapasztalás, érzékelés)
•	tudja, mi a pont, egyenes, görbe, kör

Témakör
KÉPZŐMŰVÉSZET
Óraszám:	23 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Személyes élmények, látvány, történet kifejezése síkban, térben rajzolással, festéssel, mintázással.
Műalkotások, illusztrációk szemlélése, megbeszélése.
Nyelv
Formák, vonalak és színek használata, megnevezése.
Kiemelés mérettel, színnel.
Képi elemek helyének meghatározása és rendezése.
Alkotás, kreativitás
Történetek, versek, kitalált dolgok vizuális megjelenítése
Élmények személyes hangú kifejezése rajzokban, festményekben, szobrokban /pl. emberekhez, állatokhoz, növényekhez kötődő vagy családi, iskolai témák./.
Szépirodalmi téma (pl. meseélmény) megjelenítése síkban, térben.
Befogadás, megismerés
Esztétikai élmények szóbeli megfogalmazása.
Tájékozódás az iskolában és környékén.
Rácsodálkozás a természet szép látványaira.
Tanulói munkák és műalkotások szemlélése.
Közös beszélgetés a szépnek ítélt látványról, ábrázolt tárgyakról, élőlényekről, színekről, formákról.
Szépirodalmi illusztrációkon a cselekmény és a szereplők jellemzőinek összekapcsolása.
Megfigyelés, beszélgetés (lehetőleg eredeti) szoborról, festményről.	
Ismeretek
	
Önismeret
- tudja érzelmeit a látottakról kifejezni néhány mondatban
Fogalmak
- rajzeszközök megnevezése
- pont, egyenes, görbe, kör
- sík, tömeg, térforma /tapasztalás, érzékelés útján/
- színek megnevezése
Műalkotások
Steindl Imre: Országház, kispaládi parasztház, Medgyessy Ferenc: Anyaság, Kovács Margit: Szamaras, Szőnyi István: Este, Pablo Picasso: Mária arcképe, cifraszűr, bölcső, csengős népi játék.
/A tanár szabad választása alapján elosztva első és második évfolyamra./ 
Technikák
- rajzolás grafittal
- festés temperával
- gyurma.	

 Témakör
VIZUÁLIS KOMMUNIKÁCIÓ
Óraszám:	24 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
Fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Látványok megfigyelése és értelmezése.
Vizuális jelek felismerése, megértése.
Nyelv
Vonalak és foltok képeken, ábrákon.
A jelek vizuális tulajdonságai.
Alkotás, kreativitás
Tárgyak, élőlények témába ágyazott ábrázolása legjellemzőbb vonásaik egyéni megragadásával, mozdulatok egyéni módú megjelenítésével síkon és térben. 
Látványok megfigyelése, leírása (formák, arányok, színek, felületek).
Befogadás, megismerés
Egyszerű közlő ábrák értelmezése, készítése (pl. órarendi jelek, évszakok)
Elemi térviszonyok megfigyelése (lent-fent, jobbra-balra, elöl - hátul).
Testmozgások, gesztusok legfontosabb jellemzőinek megállapítása.
Testek, ábrák gyűjtése, válogatása, csoportosítása a közlés rendeltetése szerint (pl. közlekedési, postai információs jelek).	
Ismeretek
	
Önismeret:
Látványokról, témákról alkotott véleményét legyen képes kifejezésre juttatni.
Fogalmak.
- kisebb-nagyobb
- fent-lent
- elől-hátul
- jobbra-balra
- jelek /természetes, mesterséges/
- vonal, folt
Technikák
- Rajzolás grafittal, tollal.
- A nyomhagyás módjai (különféle nyomatok)
- Formaalakítás tépéssel
- Modell papírból, gyurmából, (gyümölcsök, egyszerű tárgyak készítése.)	

 Témakör
TÁRGY- ÉS KÖRNYEZETKULTÚRA
Óraszám:	8 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Tárgyak csoportosítása, rendezgetése, formájuk és rendeltetésük megfigyelése.
Tárgykészítés, díszítés, környezetalakító tevékenység.
Nyelv
Forma- és színismétlések, ritmusok.
Tárgyak térbeli helyének meghatározása.
Alkotás, kreativitás
Egyszerű tárgyak (pl. játékok) készítése elképzelés alapján és mintázással.
Díszítés. A környezet szépítése.
Befogadás, megismerés.
Különböző anyagok élményszerű megtapasztalása.
Tárgyak formája és rendeltetése közötti összefüggés felfedezése, megbeszélése, tudatosítása.
Tárgyak csoportosítása, rendeltetésük, nagyságuk, színük, formájuk, anyaguk szerint.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Természetes és mesterséges formákról alkotott véleményét tudja kifejezésre juttatni.
Fogalmak 
- rendeltetés
- forma
- nagyság
- anyag
- sík, tér
Technikák 
- Ceruza-, filctoll-, kréta-, ecsetrajz.
- Vízfestés (ecsettel, ujjal).
- Vegyes technikák (pl. kréta és festék).
- Mintázás agyagból plasztilinből.
- Tárgykollázs, konstruálás, anyagalakítás, hajtogatás, vágás papírból textilből.
- Nyomatkészítés (pl. krumplinyomat, frottázs).	

VIZUÁLIS KULTÚRA 2. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Képzőművészet	22	
Vizuális kommunikáció	25	
Tárgy- és környezetkultúra	8	
Összesen:	55 óra	

A kötelező órakeret: 55 óra

Tanulói és tanítói, tanítást-tanulást segítő taneszközök
•	Tankönyv : 	Rajzfüzet az általános iskola 2. osztálya számára, I. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajzfüzet az általános iskola 2. osztálya számára, II. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Kézikönyv, segédkönyv: -
Taneszközök : 

	a, tanári:
•	nagyobb méretű idomdarabok
•	kisebb méretű kézi modellek
•	legalább három darab tárgyasztal
•	drapériák többféle színben
•	reflektor
•	diavetítő
•	filmvetítő vászon
•	táblai körző, vonalzó
•	tanulói munkák bemutatására alkalmas tárló vagy paraván
•	reprodukciók, albumok, demonstrációs táblák
•	diapozitívek, diafilmek
•	Művészeti lexikon

b, tanulói:
•	2B-s ceruza, puha radír
•	golyóstoll
•	kréta, 6 színű
•	vízfesték, 6 színű
•	kettő darab ecset (vastagabb, véknyabb), ecsetes tál, törlőruha, próbalap
•	agyag
•	plasztilin
•	színes papír, olló, ragasztó
•	rajzlap A/4-es vagy vázlatfüzet
•	rajztábla /csak rajzlap használat esetén /A/4-es illetve A/3-as
•	hurkapálca
•	egyenes vonalzó

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Tudja, mi az ismétlés, ritmus.
•	Tudja személyes élményeit megjeleníteni képi formában.
•	Tudjon mintázni, gyurmával plasztikát létrehozni.
•	Legyen képes egyszerű lenyomat készítésére.
•	Tudjon szabályos vonal, folt és színritmusra épített sor- és terülődíszt alkotni.
•	Ismerje fel a műalkotások témáit.
•	Legyen képes egyszerű báb tervezésére.
•	Tudjon egyszerűbb tárgyakat rajzolni modellezés után.
•	Legyen képes néhány művészeti alkotás és azok alkotóinak megnevezésére.
•	Legyen képes egyszerűbb tárgyak ábrázolására közvetlen szemlélet és emlékezet után.

 Témakör
KÉPZŐMŰVÉSZET
Óraszám:	22 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Egyéni élményfeldolgozás.
A kifejezőeszközök (vonalak, foltok, színek, felületek, ritmusok, síkbeli és térbeli formák) árnyaltabb alkalmazása.
Műalkotások megismerése, alkotók és művek megnevezése.
Nyelv
Árnyaltabb vizuális minőségek (többféle színárnyalat, vonalvastagság, szabályos és szabálytalan forma).
Formák, színek szabályos elrendezése, egyensúly.
Egyszerű vonal, folt, színritmusok.
Alkotás, kreativitás
Átélt, elképzelt vagy hallott esemény vizuális megjelenítése.
Személyes és közös élmények képi- plasztikai feldolgozása. Elképzelt jelenet ábrázolása rajzban, festményben, szoborban.
Művészeti élmény (pl. bábszínház) megjelenítése síkban, térben.
Befogadás, megismerés
Egymás munkáinak és műalkotásoknak megfigyelése, az élmény összetevőinek (pl. anyag, forma, tér, szín, elhelyezés, téma)
megbeszélése.
A legismertebb festészeti műtípusok (pl. csendélet, portré) megismerése, felismerése.
A körplasztika, dombormű jellemzőinek összevetése (azonosságok, különbségek). 
Néhány festmény, szobor alkotójának, a mű címének megnevezése.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Tudja érzelmeit a látottakról kifejezni néhány mondatban.
Fogalmak:
Szabályos, szabálytalan forma.
Ritmus.
Szimmetrikus elrendezés.
Csendélet, portré.
Műalkotások:
Steindl Imre: Országház, kispaládi parasztház, Medgyessy Ferenc : Anyaság, Kovács Margit: Szamaras, Szőnyi István: Este, Pablo Picasso: Mária arcképe, cifraszűr, bölcső, csengős népi játék.
Technikák
- Rajzolás, festés a tanult technikákkal.
- Festés vízfestékkel, temperával.	

 Témakör
VIZUÁLIS KOMMUNIKÁCIÓ
Óraszám:	25 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Ábrázolás közvetlen szemléletre támaszkodó emlékezet alapján.
Képzetépítés, az egyéni formakincs gazdagítása érzéki- tapasztalati úton, a természet és a mesterséges környezet látványainak, emberi gesztusoknak megfigyelése által.
Nyelv
A síkbeli ábrázolás elemei (pontok, vonalak, foltok, színek).
A vonalfajták (egyenesek, görbék, vékonyabbak, vastagabbak, határolók, felületkitöltők).
Alkotás, kreativitás
Élőlények, tárgyak ábrázolása közvetlen szemlélet és emlékezet alapján.
Mimika, grimasz tanulmányozása, utánzása, megjelenítése, felhasználása az élményfeldolgozásban.
Változások tudatosan megfigyelt vizuális jellemzőinek megjelenítése (pl. évszak, időjárás).
Saját információközlő jelek létrehozása (pl. tornazsák, az öltözőszekrény megjelölésére).
Befogadás, megismerés 
Emberi gesztusok értelmezése.
Tájékozódás a lakóhelyen: a település központi része.
Élőlények, tárgyak adott szempontok szerinti vizsgálata (pl. anyag, jellemző forma és szín, változás).
Egyszerű, mindennapi magyarázórajzok, jelek értelmezése, megfejtése (pl. tankönyv ábrái).
Karakteres emberi gesztusok (testbeszéd, mimika) olvasása.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Látványokról, témákról alkotott véleményét legyen képes kifejezésre juttatni.
Fogalmak
Mimika, grimasz.
Vonalfajták, vonalminőségek.
Természetes és mesterséges jelek.
Az ábra.
Technikák
- Modellkészítés papírból.
- Rajzolás tollal.
- Nyomhagyás nyomtatással (tárgyak nyomatat).	

 Témakör
TÁRGY- ÉS KÖRNYEZETKULTÚRA
Óraszám:	8 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Tárgyformálás, díszítés, a tárgyalkotó folyamat, forma és rendeltetés viszonyának tapasztalati megismerése.
Nyelv
Funkcionális és díszítő formálás. A díszítés mintái, elemei.
Alkotás, kreativitás
Tárgyak készítése, könnyen alakítható anyagokból (játékhoz, ünnephez, meséhez).
Csomagolás készítése mintakövetéssel, csomagolóanyag díszítése egyénileg (pl. ajándékhoz).
Környezetalakító tevékenység.
Befogadás, megismerés
Köznapi és ünnepi tárgyak formája, díszítése és rendeltetése közötti összefüggések.
Használat és jelentés.
Tárgyak megadott szempontok szerinti csoportosítása, vizsgálata.
A tárgyak üzenetének megfejtése.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Természetes és mesterséges formákról alkotott véleményét tudja kifejezésre juttatni.
Fogalmak
A díszítés mintái, elemei, motívum.
Forma és rendeltetés.
Használat és jelentés.
Üzenet.
Technikák 
- Ceruza-, filctoll-, golyóstoll-, kréta- és ecsetrajz.
- Vízfestés és vegyes technikák.
- Formázás agyagból, plasztilinből (pl. mintázás, hurkafelrakás, formába nyomás, pecsételés). Origami jellegű papírhajtogatás.
- Papírvágás, ragasztás.
- Dúckészítés, nyomtatás, nyomhagyás (pl. papír, termés, levél).
- Egyszerű bábkészítési technikák (pl. síkbáb, ujjbáb, hengerbáb).
- Konstruálás tárgyakból (pl. termések, dobozok, textil).
- Nemezelés gyapjúból (ahol ez megvalósítható).	

VIZUÁLIS KULTÚRA 3. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Képzőművészet	  20	
Vizuális kommunikáció	  20	
Tágy- és környezetkultúra	  15	
Összesen:	  55óra	

A kötelező órakeret: 55 óra
Tanulói és tanítói, tanítást-tanulást segítő taneszközök
Tankönyv :	
•	 Rajzfüzet az általános iskola 3. osztálya számára, I. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajzfüzet az általános iskola 3. osztálya számára, II. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Tanári segédkönyvek: -
Taneszközök: 

a, tanári:	
•	nagyobb méretű idomdarabok
•	kisebb méretű kézi modellek
•	legalább három darab tárgyasztal
•	drapériák többféle színben
•	reflektor
•	diavetítő
•	filmvetítő vászon
•	táblai körző, vonalzó
•	tanulói munkák bemutatására alkalmas tárló vagy paraván
•	reprodukciók, albumok, demonstrációs táblák
•	diapozitívek, diafilmek
•	Művészeti lexikon
b, tanulói:
•	2B-s ceruza, puha radír
•	golyóstoll
•	kréta, 6 színű
•	vízfesték, 6 színű
•	tempera, 6 színű
•	kettő darab ecset (vastagabb, vékonyabb), ecsetes tál, törlőruha, próbalap
•	agyag
•	színes papír, olló, ragasztó
•	rajzlap A/4-es vagy vázlatfüzet
•	rajztábla (csak rajzlap használat esetén) A/4-es illetve A/3-as
•	rosttoll
•	egyenes vonalzó

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Tudja, mi az azonosság, hasonlóság.
•	Legyen tisztában a beállítás tárgyainak arányával.
•	Tudja, mi a kontraszt.
•	Ismerje a fő- és mellékszíneket.
•	Tudja a tempera és vízfesték jellemző fogásait alkalmazni.
•	Tudjon valamely eseményt, élményt megfogalmazni.
•	Tudjon valamely eseményt, élményt vizuálisan megjeleníteni.
•	Legyen képes egyszerű bábokat tervezni, megalkotni.
•	Ismerjen néhány népművészeti technikát.
•	Legyen képes alkalmazni néhány technikát. (pl. szövés, fonás)
•	Gyermekkori sajátosságainak megfelelően tudjon jeleket felismerni, új jeleket alkalmazni a közlekedés vagy tanulmányaihoz kapcsolódóan más területen.
•	Legyen képes élmény befogadására saját és társai munkájának elemzése során.
•	Ismerjen legalább 3-3 műalkotást és alkotóját, azokról tudjon összefüggően beszélni.
•	Ismerje lakóhelyének legalább egy nevezetes műalkotását.
•	Tudja, mi a tájkép, csatakép, emlékmű, kisplasztika.
•	Legyen képes alkalmazni néhány kézműves technikát.

Témakör
KÉPZŐMŰVÉSZET
Óraszám:	20 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Forma, szín és tónusárnyalatok megfigyelése, kompozíció, ritmus tudatosabb megválasztása.
Események illusztrációja, történetek kifejezése képsorozatokban.
Műalkotás vizsgálata adott szempont szerint.
Műfajok (festészet, szobrászat) és műtípusok (pl. tájkép, életkép, csatakép) ismerete, műélmény megfogalmazása.
Nyelv
Az ábrázolási szándék, a vizuális nyelvi elemek és az elrendezés viszonya.
Vonal-, folt-, forma- és színritmusok. A képmező. Komponálás különböző formákban (pl. álló, fekvő téglalapon).
Az elbeszélő ábrázolás, a lényeges mozzanat kiemelésének eszközei.
Alkotás, kreativitás
Élmények, elképzelt vagy valós események megfogalmazása.
Egyéni és közös élmények feldolgozása, festményben, rajzban, plasztikában.
Térviszonyokat és mozgást kifejező ábrázolások a téma feldolgozásában.
Események, történetek illusztratív jellegű elbeszélő ábrázolása egy képben, közös megjelenítése képsorozatokban (pl. rajzos napló egy kirándulásról). 
Átélt művészeti (pl. szépirodalmi, film-) események feldolgozása síkban és térben.
Befogadás, megismerés.
Műalkotás olvasása, összehasonlítása szempontok szerint, a műélmény megfogalmazása.
Egyes képzőművészeti műfajok (festészet, szobrászat) és műtípusok (pl. tájkép, csatakép, emlékmű, kisplasztika) jellemzőinek elemzése.
Néhány tanult műalkotás, valamint szerzőjének és a mű címének ismerete.
Könyvtárhasználat, elérhető helytörténeti vagy közgyűjtemény felkeresése.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Vizuális és esztétika preferenciák érvényre juttatása.
Fogalmak 
- Folt-, forma-, színritmus
- Komponálás
- Képmező
- Illusztráció, rajzos napló
- Tájkép, csatakép, emlékmű, kisplasztika
Műalkotások
Matyó tisztaszoba, Mai lakóház külső és belső képe, Pollack Mihály: Nemzeti Múzeum, Ferenczy Béni: Játszó fiúk, Albrecht Dürer: Nyúl, Önarckép- ezüstvessző rajz, Eugéne Delacroix : Villámtól megriadt ló, Paul Cézanne: Csendélet, Fényes Adolf: Testvérek.
Technikák
- Modellkészítés papírból.
- Rajzolás tollal, grafittal.	

 Témakör
VIZUÁLIS KOMMUNIKÁCIÓ
Óraszám:	20 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Nézetek alkalmazása a térábrázolásban.
Mozgásábrázolás, változás fázisainak rögzítése.
Ábra és üzenet kapcsolatának vizsgálata.
Térkép, alaprajz megértése.
Nyelv
A jellemző nézet és a forma jele.
A körülhatároló- és jelölő vonal.
A folt és felület betöltésének eszköze.
Forma egyszerűsítése foltra.
Alkotás, kreativitás
A kapott feladat értelmezése.
Egyszerű természeti vagy mesterséges tárgy ábrázolása látvány szerint, valamint elöl- és oldalnézetből.
Elképzelt tér ábrázolása felülnézetből (pl. várkastély, sátortábor), esetleg makettjének elkészítése.
Konkrét útvonal megrajzolása emlékezetből.
Változások, folyamatok, jellegzetes állapotok, helyzetek ábrázolása képsorokkal.
Egyszerű összefüggések ábrázolása magyarázó rajzzal.
Befogadás, megismerés
Fényképek, újságképek, reklámképek gyűjtése, csoportosítása témájuk szerint.
Tájékozódás a lakóhely és az iskola között.
A közvetlen természeti és mesterséges környezet szemlélése, jellegének leírása.
Tárgyak vizuális jellemzőinek megállapítása (síkjellegű, tömbszerű forma).
Tárgy jellemző nézete, a látvány és ábra megfeleltetése.
Egyszerű alaprajzok és térképek olvasása, értelmezése, összevetésük a valós terekkel.
Történés sorrendjének értelmezése fázisrajzok alapján (pl. képregény).
A fázisrajz és a folyamatábra rendeltetése.
Képi információk értelmezése: egyszerűség, érthetőség, a jelek és a jelentés viszonya.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Vizuális élmények kifejezésre juttatása.
Fogalmak
- elöl- és oldalnézet, felülnézet
- körülhatároló, jelölő vonal
- makett
- magyarázó rajz
- sík- és tömbforma
- a látvány és az ábra
- fázisrajz, folyamatábra
Technikák
- Rajzolás grafittal.
- Festés temperával.
- Nyomatok (radír, burgonya, levél).	

 Témakör
TÁRGY- ÉS KÖRNYEZETKULTÚRA
Óraszám:	15 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Önálló tárgykészítés adott rendeltetésnek megfelelően.
Mai és régi tárgyak formájának, funkciójának összevetése.
A lakóhely egy jelentős emlékének, közgyűjteményének megismerése.
Könyvtárhasználat.
Nyelv
A használati tárgyak külső megjelenésében látható jelentés, ennek kifejező eszközei (alakja, színei, mintái, anyaga).
A tervezés és eszköze: a vonal.
Alkotás, kreativitás
Dramatizált történet játszása közösen készített bábokkal.
Funkciónak megfelelő egyszerű terv készítése (pl. bábok, játékok, edények, taneszközök).
Csomagolás készítése minta után, és egyéni elképzelés alapján (papírból, textilből).
Az egyszerű tárgyalkotó folyamat végig vitele: ötlet (gondolati terv), elkészítés, kipróbálás.
Környezetalakító tevékenység (pl. díszletkészítés).
Befogadás, megismerés
A rendeltetés (tartalom) és a forma összefüggéseinek megfigyelése, elemzése, a jelen és a múlt néhány tárgya és a lakóhely jellegzetes építményei kapcsán.
A tárgyalkotás, konstruálás lépései, folyamata.
A funkcionális és anyagszerű formaképzés néhány szabálya (pl. használhatóság).
Építmények összehasonlítása megadott szempontok (pl. rendeltetés) alapján.
Az alaprajz fogalmának megismerése, értelmezése.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Saját munkájának megítélése esztétikai szempontból.
Fogalmak  
- tervezés
- az alkotás folyamata
- tartalom és forma
- funkció és használhatóság
- az alaprajz fogalma
Technikák 
Rajzolás: rosttollal, krétával és ceruzával.
Viaszkarc.
Festés temperával, vízfestékkel, krétával, vegyes technikával.
A mintázás újabb technológiai változatai: építés lapokból, szabásminta alapján, díszítés nyomhagyással.
Különféle tárgy- és anyagnyomatok, kollázstechnikák.
Papírtárgyak, papírmunkák (kivágások, papírmetszet, mozaik, montázs).
Konstruálás különböző modellező anyagokból (textil, papír, agyag, talált tárgyak, termések).
Ismeretek a megismert műalkotás technikákról: akvarell, olajfestmény, kő-, agyag- bronzszobor.	

VIZUÁLIS KULTÚRA  4. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Képzőművészet	21	
Vizuális kommunikáció	26	
Tárgy- és környezetkultúra	8	
Összesen:	55 óra	

A kötelező órakeret: 55 óra

Tanulói és tanítói, tanítást-tanulást segítő taneszközök
Tankönyvek:
•	Rajzfüzet az általános iskola 4. osztálya számára, I. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajzfüzet az általános iskola 4. osztálya számára, II. félév. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Kézikönyv, segédkönyv: -
Taneszközök : 

a) tanári:	
•	nagyobb méretű idomdarabok
•	kisebb méretű kézi modellek
•	legalább három darab tárgyasztal
•	drapériák többféle színben
•	reflektor
•	diavetítő
•	vetítővászon
•	táblai körző, vonalzó
•	tanulói munkák bemutatására alkalmas tárló vagy paraván
•	reprodukciók, albumok, demonstrációs táblák
•	diapozitívek, diafilmek
•	Művészeti lexikon
•	számítógép – internet
•	kéziszerszámok – fajtánként 10-15 db

b) tanulói:
•	2B-s ceruza, puha radír
•	filctoll, rosttoll
•	kréta, 6 színű
•	vízfesték, 6 színű
•	tempera, 6 színű
•	kettő darab ecset (vastagabb, véknyabb), ecsetes tál, törlőruha, próbalap
•	agyag
•	színes papír, olló, ragasztó
•	rajzlap A/4-es vagy vázlatfüzet
•	A/4-es rajztábla rajzlap használata esetén illetve A/3-as
•	textildarabok
•	egyenes vonalzó
•	gyöngyök (apró)
•	dróthuzal

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Legyenek képesek a valóság téri viszonyait rajzukban takarással, feljebb-lejjebb helyezéssel, nagyságviszonyuk érzékeltetésével kifejezni.
•	Tanári irányítással tudják az összetettebb mesterséges és természetes formák arányait, részarányait megközelítő pontossággal ábrázolni nézőpont figyelembevételével takarásban, rálátásban.
•	Ismerjék a fő- és mellékszíneket, legyenek képesek a színek keverésére, a színárnyalatok megkülönböztetésére.
•	Ismerjék a tanult kompozíciós elemeket, kifejező eszközöket, tudják azokat alkalmazni.
•	Tudják a látványnak megfelelően meghatározni a rajzlap helyzetét.
•	Legyenek képesek értékelő véleményt mondani saját és társaik munkájáról.
•	A műalkotások elemzése során ismerjék fel a tartalmi vonatkozásokat.
•	Ismerkedjenek meg lakóhelyük, környezetük művészeti emlékeivel, népművészeti hagyományaival.
•	Igazodjanak el a számukra fontos jelekben, ábrákban, tudjanak maguk is jól értelmezhető jelet konstruálni.
•	Ismerjenek legalább három műalkotást és azok alkotóját.
•	Tárgyalkotás során ismerjék és alkalmazzák a balesetvédelmi szabályokat.

 Témakör
KÉPZŐMŰVÉSZET
Óraszám:	21 óra
Altémák címei	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok	
Belépő tevékenységek
Ellentétek megjelenítése, hangsúlyozás kiemeléssel.
Vizuális nyelvi elemek árnyalt alkalmazása, tudatos komponálás.
A gondolat, hangulat kifejezéséhez az eszköz megválasztása: a formák, foltok, tömegek, elrendezése.
Műalkotások hatása, témája és technikája közötti összefüggés jellemzőinek felismerése.
Képzőművészeti műfajok rendszerezése, népművészeti tárgyak megismerése.
Nyelv
Összetettebb vizuális minőségek szélesebb skálájának ismerete és használata az alkotásban.
Ellentétek, színkontraszt, vonalkontraszt.
A színek hangulati hatása.
Kiemelés forma- és színminőséggel, mérettel, elhelyezéssel, kontraszttal, vonalvastagsággal.
Egyensúly és feszültség, szimmetria, aszimmetria.
Komponálási, kifejezési eljárások gondolkodási módszerei.
Alkotás, kreativitás
Adott témához kapcsolódó élmény, hangulat feldolgozása síkban, térben.
Élmények, emlékek, gondolatok és történetek feldolgozása közös alkotásokban (pl. illusztrációban, képsorozatban, szoborkompozícióban) .
Képek, tárgyak jelentésmódosítása formaátírással, átszínezéssel, megszemélyesítéssel.
Befogadás, megismerés
Tájékozódás a lakóhelyen és annak környékén. (műemlékek, vagy régi épületek)
Képzőművészeti alkotások leírása, a legfontosabb vizuális nyelvi, kompozíciós, tematikai és a mű típusából adódó hatás értelmezése.
Egyes képzőművészeti műtípusok jellemzői (pl. vallásos téma, életkép, történelmi kép, illusztráció, lovas szobor, kisplasztika).
Festmény, grafika és szobor szerzője, címe, műfaja, technikája, műtípusa.
A múzeumok szerepe. Az elérhető közgyűjtemény, kiállítás megtekintése, a lakóhely nevezetes szobrainak, épületeinek megismerése.
Könyvtári munka. 
	
Ismeretek	
Önismeret:
Tudja elmondani, hogy a látvány miért tetszik, nem tetszik.
Fogalmak 
- ellentét, színkontraszt, vonalkontraszt
- egyensúly, feszültség, szimmetria, aszimmetria
- formaátírás
- műtípusok közül: vallásos téma, életkép, történelmi kép, illusztráció, lovas szobor, kisplasztika
Műalkotások
Kerített ház – Pityerszer, Füstös konyha, Matyó tisztaszoba, Mai lakóház belső és külső képe, Budapest Hősök tere, Ligeti Miklós: Anonymus, Michelangelo: Ádám teremtése, Wágner Sándor: Dugovics Titusz, Glatz Oszkár: Birkózók, kunsági gyapjúhímzés, hímes tojás, mézeskalács báb, aratókorsó, tálak, miskakancsó, Magyar koronázási jelvények
A műfaj tipikus alkotásait a tanító választja ki. Az 1-4 évfolyamra ajánlott lista csak segítségül szolgál.
A kiválasztás szempontjai 
- Legyenek az egyetemes és a magyar művészettörténet kiemelkedő alkotásai.
- Kapcsolódjanak műfajban, műnemben a témához.
- Történelmi és mai alkotások vegyesen szerepeljenek.
- Kiemelten mutassák be a regionális és helyi művészeti értékeket.
Technikák
- Rajzolás, festés szabadon választott technikákkal.
- Mintázás agyaggal.	

 Témakör
VIZUÁLIS KOMMUNIKÁCIÓ
Óraszám:	26 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
A térábrázolás új eleme a közvetlen megfigyelésen alapuló forma- és színtanulmány, a takarás megfigyelése, dinamikus mozgásábrázolás.
Nézetrajzok, útvonalrajzok, térképek készítése.
Nyelv
A formák (foltok, tömegek) és színek közlési szándékának megfelelő elrendezési módjai a kiválasztott képmezőformában illetve a térben.
Foltok, tömegek mint a testesség hangsúlyozásának eszközei.
A vonal kiemelő szerepe a „keresgélő”, vázoló vonalak, a körvonal, vonalrendszerek, szerkesztett és szabadkézi vonalak.
A sötét-világos, hideg-meleg színkontrasztok figyelemfelhívó jellege.
Alkotás, kreativitás
Élmények, elképzelt vagy valós események megfogalmazása.
Modellek rálátásos ábrázolása megfigyelés alapján (színbeli és tónusos megjelenítés).
Tapasztalati úton megismert folyamatok jellegzetes állapotainak ábrázolása (pl. egy növény élete).
Egyszerű térosztásokat közlő alap- és térképrajzi vázlatok készítése.
Jelalkotó forma-, vonal- és színredukciók.
Befogadás, megismerés
- Fotók, reklámképek értelmezése, olvasása
- műalkotások, természeti látványok megfigyelése, esztétikai minőségeinek jellemzése.
- tájékozódás közlekedési és gyalogos útvonalon a településen belül.
Térkifejezési módok: nézőpont jelölése, takarás, feljebb-lejjebb helyezés.
A felülnézet.
Magyarázó rajzok, folyamatábrák, vizuális közlőjelek funkciója; olvasásuk, üzenetük értelmezése.
Sík- és térformák jellemzői.
Színismeretek összefoglaló áttekintése.
Ábra és látvány kapcsolatának elemzése.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Tárgyak megítélése funkció, tartalom szempontjából
Fogalmak 
- a formák, tömegek és színek elrendezési módja a képmezőben illetve térben
- sötét-világos, hideg-meleg színkontraszt
- folyamat és ábrázolás
- alaprajz és térképvázlat
- forma-, vonal- és színredukció
Technikák
- Modellkészítés papírból.
- Origami - hajtogatás.
- Nyomhagyás: kagylók, levelek, termések.	

 Témakör
TÁRGY- ÉS KÖRNYEZETKULTÚRA
Óraszám:	8 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Tárgykészítés adott igény alapján.
Tárgyelemzés, épületelemzés az anyag, a rendeltetés és forma kapcsolatának feltárásával.
Nyelv
A tárgyakat használó (fogyasztó) egyéni stílusa, formajegyei.
A rendeltetés, az anyag, a forma, a díszítés és a méret összehangolása, célnak megfelelő megválasztása.
Az épület külső kifejező eszközei (méret, tömeg, tagoltság, anyag, hely).
Alkotás, kreativitás
Új technikák kipróbálása
A terem átrendezése a tevékenységnek megfelelően.
Egyéni igényt kielégítő tárgyak használatának megfelelő elkészítése.
Egyszerű tárgy, épület modellezése (pl. jármű).
Környezetalakító tevékenység (pl. kiállítás rendezése, alkalmi teremdíszítés).
Befogadás, megismerés
Eszköz nélküli és kéziszerszámmal végzett anyagalakítás.
Köznapi és ünnepi tárgy és tárgycsalád elemzése a rendeltetés, az anyag, a méret, a forma legegyszerűbb összefüggésének bemutatásával (magyar és más kultúrából származó példákon). Az épített környezet és egyes épülettípusok (pl. lakó- és középület) elemzése a rendeltetés és a forma legegyszerűbb összefüggéseinek vizsgálatával (pl. a mai épületek, népi építészet emlékei).
A helytörténeti gyűjtemények, közgyűjtemények rendelétetése.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Esztétikus átrendezés, indoklással.
Fogalmak
- egyéni stílus
- formajegyek
- méret, tömeg, tagoltság
- a modell
- lakóépület, középület, népi építészet
Technikák
Az előző évben már tanult technikák újabb technológiai változatai.
Kollázs és montázs.
Fonás, madzagszövés, gyöngyfűzés.
Textil-, drót- és papírplasztikák, tárgykonstrukciók, modellek.
Művészeti technikák ismertetése a megismert műtípusok kapcsán (pl. egyedi rajz, sokszorosító grafika, olajfestés, bronzöntés, kőfaragás, fafaragás, agyagmunkák).	

VIZUÁLIS KULTÚRA 5-8. évfolyam
A tanterv, A NAT Művészetek műveltségterület, 5-8. évfolyamok követelményeinek egy részét dolgozza fel.
A teljes lefedést a bevezetőben jelzettek szerint több tantárgy biztosítja.

A tantárgy óraszáma:	166
Ennek felosztása:

Évfolyam	5.	6.	7.	8.	Összesen	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
Vizuális kultúra	1,5	55	1	37	1	37	1	37	166	

Célok és feladatok
	„A vizuális kultúra célja hozzásegíteni a tanulókat a sajátos képi közlések, vizuális művészeti alkotások mélyebb átéléséhez, értelmezéséhez. Célja továbbá azoknak a képességeknek, készségeknek a fejlesztése, ismereteknek az átadása, amelyek a vizuális kommunikáció magasabb szintű műveléséhez, a látható világ használatához, alakításához, a kreativitás fejlesztéséhez szükségesek.
	A képzőművészet, a vizuális kommunikáció, illetve a tárgy- és környezetkultúra területei a különböző életkorban, sőt személyenként is eltérő mértékben képesek kifejteni motiváló hatásukat, és különböző képességek fejlesztésére alkalmasak.
	A vizuális kultúra megfelelő szintű tanítása meghatározó ismeretszerzési és feldolgozási eszközt biztosít a többi műveltségi terület oktatásához, és hatással van azok elsajátításának színvonalára is.” (NAT 3)
	Tantárgyunk látni és láttatni tanít. Átfogó szakmai célja a tanulók látáskultúrájának megalapozása. Feladata vizuális megismerő, befogadó, alkotó képességek fejlesztése, a kommunikáció köznapi, művészi, műszaki és tudományos módjainak, a közlés és kifejezés képi formáinak megismertetése. A tantárgy különösen a látvány mélyebb tartalmának, jelentésének, esztétikai üzenetének megértéséhez járul hozzá. Lehetővé teszi a gyermekek számára a látható, tapintható tárgyi valóságban, a képi világban való eligazodást, és személyes alkotói utak bejárására bátorít. Fejleszti síkbeli, térbeli ábrázoló, kifejező, közlő, alakító, konstruáló képességeiket; a gondolatban és érzelmekben gazdag tevékenységek által a világ érzéki- tapasztalati birtokbavételére nevel, feladata a látás és a kéz intelligenciájának kiművelése. A térszemlélet, a forma-, színdinamika és szerkezeti érzék, az anyagismeret képességei a tantárgy fejlesztő hatására emelkednek magasabb szintre. A megsokszorozódott vizuális hatások, technikai információk korában a tantárgy újszerű célja az információk közti szelekció, a tanulók kritikus befogadási képességének megalapozása. Az általános nevelési célokhoz a kreativitás, a problémafelismerő és megoldó képesség, a képzelet, a képi gondolkodás, az ízlés, a nyitottság, az empátia, az érzelmi élet gazdagításával járul hozzá. A művészeti nevelés értékközvetítő, értékteremtő, egyben személyiségformáló szerepet tölt be, jelentősen hozzájárul a kultúra értékeit becsülő, környezettudatos magatartás formálásához. Az 5-8. osztályos tanulók fogalmi gondolkodása magasabb szintre emelkedik. Növekvő önismeretük, kritikára hajló magatartásuk erősödésével egyidőben, az alsóbb évfolyamokra jellemző szabad önkifejezési formát a realitás igénye, az objektívebb világszemléletre törekvés és az ennek megfelelő ábrázolásmód iránti igény váltja fel. Ezért a tantárgy feladata a vizuális megismerő képesség fejlesztése, az általános vizuális műveltség tudatos rendszerbe foglalása. Az alkotó tevékenységeken belül ez a síkbeli, térbeli kifejezőeszközök, a térábrázolási konvenciók, a színtani ismeretek, a tervezési és elemi konstruálási eljárások szabályainak elsajátítását, a létrehozásukhoz szükséges technikák megismerését jelenti. A befogadó képesség fejlesztése a látvány analízisén, a műalkotások elemzésén, értékelésén, leírásán és a vizuális ítéletalkotás szabályainak elsajátításával az egyetemes és benne a magyar művészettörténet stíluskorszakai és a magyar népművészet megismerése által valósul meg.

Kiemelt fejlesztési feladatok
	A kiemelt fejlesztési feladatok az iskolai oktatás valamennyi elemét áthatják, elősegítik a tárgyközi kapcsolatok erősítését, a tanítás-tanulás szemléleti egységeit, a tanulók személyiségének fejlődését.
	A Nemzeti alaptanterv fejlesztési feladatait az alábbi területeken határozza meg:
•	Énkép, önismeret
•	Hon- és népismeret
•	Európai azonosságtudat – egyetemes kultúra
•	Környezeti nevelés
•	Információs és kommunikációs kultúra
•	Tanulás
•	Testi és lelki egészség
•	Felkészülés a felnőtt szerepre

Énkép, önismeret
	A tanulók egészséges személyiségfejlődése érdekében törekednünk kell a megismerést motiváló tanulási környezet kialakítására. Fokoznunk kell a szűkebb és tágabb környezet iránti érzékenységet, ki kell alakítanunk az alapvető erkölcsi és etikai normák iránti fogékonyságot.
	El kell érnünk, hogy a tanulók önmaguk is aktív részeseivé váljanak e normáknak.
	Gondoskodnunk kell arról, hogy egyre kompetensebbnek érezzék magukat saját nevelésük, biztonságuk, sorsuk alakításában.
	Törekednünk kell a tanulók ön- és világszemléletének folyamatos formálására.
Hon- és népismeret
	A tanulók ismerjék meg népünk kulturális örökségének jellemző sajátosságait, nemzeti kultúránk nagy múltú emlékeit.
	El kell érnünk, hogy belső igényükké váljon az otthon, a lakóhely, a szülőföld, a haza és népei iránti érdeklődésük. Megbecsülésük mellett jussanak el az azonosulásig.
Európai azonosságtudat – egyetemes kultúra
	Törekednünk kell arra, hogy a magyarságtudat mellett váljanak európai polgárokká.
	El kell érnünk, hogy felnőtté válva találják meg helyüket az európai nyitott társadalmakban. Ennek érdekében fontos, hogy ismereteket szerezzenek az Európai Unió kialakulásának történetéről, alkotmányáról, intézményrendszeréről, az uniós politika szempontrendszeréről.
	Ugyanakkor erősítenünk kell európai identitásukat, nyitottabbá kell tennünk őket az Európán kívüli kultúrák iránt is. Ennek érdekében az egyetemes civilizáció megismerése mellett el kell érnünk, hogy részt vállaljanak a nemzetközi kapcsolatok ápolásában.
Környezeti nevelés
	Tanulóinak képessé kell tenni a környezet iránti szeretetre, környezettudatos magatartás kialakítására. Ennek érdekében fontos a tanulók természettudományos gondolkodásmódjának fejlesztése.
	Életmódjukban váljon meghatározóvá a természeti károk megelőzésére való törekvés.
Információs és kommunikációs kultúra
	Törekednünk kell arra, hogy tanulóinkban fejlődjenek a megismerési képességek, s egyre önállóbban legyenek képesek az információk megtalálására, megértésére és felhasználására.
	Képessé kell tenni gyermekeinket szűkebb és tágabb környezetükben kulturált információcserére. Ennek érdekében tudatosan és igényesen használják anyanyelvüket, valamint legyenek képesek idegen nyelvű információcserére is.
	Fejlesztenünk kell a valós és virtuális csatornákon keresztül érkezett jelek befogadási, értelmezési és megválaszolási képességét.
Tanulás
	Törekednünk kell arra, hogy a tanulókban kialakítsuk a sajátos, legcélravezetőbb tanulási módokat és stratégiákat.
	Fejlesztenünk kell a gondolkodási, elsősorban a rendszerezési problémamegoldó képességét.
	Meg kell ismertetnünk a tanulás módszereit és technikáit. Közvetlen tanulói segédleteik mellett legyenek képesek más információs adatbázis használatára.
	Törekednünk kell olvasóvá nevelni. Mind a hagyományos, mind az elektronikus könyvtárak megismertetésével el kell érnünk, hogy információik megszerzéséhez használják is ezeket.
	A szerzett ismeretek birtokában olyan tudást kell kialakítanunk, amely segíti a tanulót eligazodni az új helyzetekben, s kialakul kreatív képessége.
Testi és lelki egészség
	Pozitív magatartások és szokások kialakításával el kell érnünk a tanulók egészséges testi, lelki és szociális fejlődését.
	A prevenció mellett az egészséges örömteli állapot megélésére, a harmonikus élet értékként való tiszteletére is képessé kell tennünk.
Felkészülés a felnőtt lét szerepeire
	Képessé kell tennünk tanulóinkat saját képességeinek felmérésére, egyéni adottságainak felismerésére.
	Ki kell alakítani a felelősségtudatot a munka iránt.
	El kell érni, hogy képességeiknek megfelelően válasszanak pályát, és életpályájuk során legyenek képesek pályamódosításra. Ennek érdekében alakítsuk ki bennük a rugalmasság és az együttműködés képességét.

A vizuális kultúra tevékenységi területei:
•	Megismerő-, befogadóképesség
•	Kreativitás
•	Önismeret, önértékelés, önszabályozás

	Megismerő-, befogadóképességek
•	Közvetlen tapasztalás útján szerzett élmények feldolgozási képessége
•	Ismeretszerzési, tanulási képességek, térbeli tájékozódás
•	Kommunikációs képességek
	Kreativitás
•	Alkotóképesség
•	Problémamegoldó képesség

Megismerő-, befogadóképességek
Közvetlen tapasztalás útján szerzett élmények feldolgozási képessége – motoros készségek
	A vizuális nevelés gyakorlati tevékenységeinek egyik célja az érzéki tapasztalás, a környezettel való érintkezés, az érzékelés érzékenységének fokozása. Tudatosítani az érzékelés különböző formáinak (látás, tapintás, hallás, kinetikus stb.) kapcsolatát. Kialakítani a látványok élvezetének képességét. A „kéz intelligenciájának” működtetése, a manuális készség életkornak megfelelő módon történő fejlesztése.
Ismeretszerzési képességek – tanulási képességek – térbeli tájékozódás
	A fejlesztés átfogó célja segíteni a tanulókat abban, hogy képesek legyenek a nagy mennyiségű képi információt, valamint az őket érő számtalan spontán vizuális hatást minél magasabb szinten kritikusan feldolgozni, a megfelelő szelekciót elvégezni, értelmezni, arról önálló véleményt megfogalmazni, különös tekintettel azokra a látványokra, műalkotásokra, amelyek esetében az értelmezés nem teljesen magyarázható a textualitás modellje alapján.
	A képességek fejlesztése mindvégig három fő képzési területen folyik: a képzőművészet mellett a vizuális kommunikáció köznapi formái, valamint a tárgy- és környezetkultúra műveltségtartalmai képezik a megismerés alapját, illetve a készség és képességfejlesztés „gyakorló terepeit”. Mivel ezek a területek számos ponton szorosan kapcsolódnak egymáshoz, illetve gyakran átfedik egymást, lehetséges és kívánatos, hogy az órai tevékenységek során komplex feladatokban, projektekben szerves egészként jelenjenek meg.
Kommunikációs képességek
	A fejlesztés célja a művészi és a köznapi vizuális közlések értelmezésének segítése, a kifejezés árnyaltságának fokozása. A vizuális „nyelv” alapelemeinek (pont, vonal, folt, forma, tónus, szín, forma, stb.) tudatos alkalmazása a közlő, kifejező szándékú alkotásokban.
Kreativitás
Alkotóképességek
	A vizuális nevelés kiemelt fontosságú feladata a kreativitás működtetése, illetve fejlesztése. A fejlesztés célja az örömteli élményt nyújtó, a személyes megnyilvánulásnak legnagyobb teret adó alkotó tevékenység megszerettetése, ezáltal a motiváció fokozása, egy szélesebb értelemben vett alkotómagatartás kialakítása, egyúttal pedig segíteni a művészeti alkotások mélyebb megértését, a katartikus hatású művek átélését. A vizuális alkotó tevékenység, amely a képességek széles spektrumát fejleszti, korosztályonként más-más műfajban és technikákkal történik.
Problémamegoldó képesség
	A spirális felépítésnek megfelelően a feladatok fokozottan önálló megoldása bizonyos rutinok, készségek kialakításával kezdődik, és egyre önállóbban végzett tevékenységeken keresztül jut el a projektfeladatok önálló megoldásáig.
Önismeret, önértékelés, önszabályozás
	A vizuális nevelés gyakorlati tevékenységeinek szinte mindegyike – eredeti céljától függetlenül is – személyiségfejlesztő hatású. Motiváló hatásuk mellett segítik az érzelmi gazdagodást, az empátia, az intuíció fejlesztését, az önálló ízlés, belső igényesség kialakulását. Az önreflexió, az önismeret kialakulása révén a céltudatos önszabályozást.

Fejlesztési követelmények
	A tantárgyi fejlesztés eredményeképpen várható a tanulók egyéni eltéréseket mutató képesség-, készség-, ismeret- és magatartásbeli fejlődése, melynek tényét minden esetben önmaguk év eleji szintjéhez, valamint az életkori jellemzőkhöz viszonyítva ítélünk meg.

Értékelés
	5. évfolyamon célszerű az év elején diagnosztizáló mérést végezni. Nemcsak a színtévesztő tanulókat szűrhetjük ki ezáltal, hanem a tehetséges, kreatív képességű gyermekek kiválasztásával előkészíthetjük a tehetséggondozást, a differenciált feladatokat is.
	Az értékelés szöveges és számjegyes, de nem képezi a félévi és év végi osztályzatok összességét. Mérés-értékelés lehet emlékezet utáni rajz a 4. évfolyam anyagából színes és grafikus megoldással, kreativitást mérő feladat adott vonal és (vagy) folt továbbképzésével.
	A tanár szóban és írásban értékel egyéni és csoportos munkát adott feladat megoldása után, vagy egy-egy feladatsor alkalmával.
	Érdemjegy adása havonta legalább egy jegy erejéig történjen.
	Az értékelés másik módja, hogy egy lezárt feladatsor után a tanár figyelembe veszi a továbbhaladás mértékét, a fejlődést is.
	Értékelhető jeggyel egyéni gyűjtőmunka, műalkotás-elemzés, a Pedagógiai programban megfogalmazottak alapján a versenyeken elért eredmény.
	Műalkotások elemzése során értékelhető a tanulók szóbeli és írásbeli munkája, vagy önálló felkészülése egy-egy témából. 
	Alkalomszerűen adott házi feladat (album készítése, következő órai anyaghoz anyaggyűjtés, szorgalmi feladat) szintén jeggyel értékelhető.
	6-7-8. évfolyamon csak akkor végzünk diagnosztizáló mérést, ha tanárváltás történik. 
	Szummatív mérés-értékelés a Pedagógiai programban megfogalmazottak alapján történhet, ha a témaköröket, a feladatsorokat a tanár jól előkészítette. Ez minden esetben két részből áll: átfogó fogalmi, műfajbeli és műnemekre, technikai eljárásokra vonatkozó teszt, valamint a vizuális kommunikáció témakörből adott rajzos feladat.

Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
•	a tanulói, tanári segédleteket a Pedagógiai programban rögzítettek alapján lehet kiválasztani
•	a tankönyv (-ek) kiválasztásának alapja az, hogy a helyi tanterv követelményeinek megfelelő ismeretanyagot tartalmazza(-ák)
•	csak lektorált kiadványt használjanak
•	feleljenek meg az életkori sajátosságoknak
•	nyelvezetük világos, érthető legyen
•	tartalmazzon a tananyag elmélyítésére szolgáló kérdéseket, feladatokat
•	legyen tartós
•	árban elfogadható
•	teljes felmenőrendszerű
•	tipográfiailag feleljen meg a követelményeknek

Tankönyvlista:
•	Kresleine – tvar – farba
•	Népművészet I. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Czibula Ferenc – Czibula Ferencné: Hon-és népismeret 5-6. o. RPI Kiadó
•	Művészettörténet I. 10-14 éves tanulóknak, Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajz 10-14 éves tanulóknak, Nemzeti Tankönyvkiadó

Tanulói és tanári nyomtatott segédletek
•	A képzőművészet iskolája. I. Képzőműv. Alap. Kiadó,1979.
•	A képzőművészet iskolája. II. Képzőműv. Alap. Kiadó, 1979.
•	A televízió és a film felhasználásának módszertani kérdései. OPI 1970.
•	Apostol Éva: Maskarák. Reflektor Kiadó, 1987.
•	Artner Tivadar: Évezredek művészete. Gondolat Kiadó, 1968.
•	Aver Kálmán: Fényképezőgép ma és holnap. Gondolat, Bp. 1979.
•	Csillag Julianna - Baricz Katalin: Első nagyításaim. Műszaki Kiadó, 1979.
•	Dercsényi Dezső - Zádor Anna: Kis magyar művészettörténet
•	Életrajzi lexikon. Kossuth Kiadó, 1992.
•	Esztétikai kislexikon. Kossuth Kiadó, 1972.
•	Ezer év mesterművei. Corvina, 1987.
•	Falus Róbert: Az aranymetszés legendája. Magvető, 1982.
•	Fehér Imre - dr. Horváth Árpád : Fizika és haladás I-IV. Tankönyvkiadó, Bp. 1967.
•	Fizikai kislexikon, Műszaki Kiadó, Bp. 1977.
•	Granaszlói Pál: Szép magyar városok egy építész szemével. Corvina, 1978.
•	Henry Moore: A szobrászatról. Helikon Kiadó, 1985.
•	Herendi Miklós: Művészettörténet I-II.
•	Hímzés mintalapok
•	Horváth Lászlóné: A művészet születése. Holnap Kiadó, 1992.
•	Horváth Lászlóné: Barangolás a művészettörténetben V - XVIII. sz.
•	Horváth Lászlóné: Őskor és ókor művészete
•	Karla Bilang: Felfedezők és művészek. Művészetről gyerekeknek. Corvina. 1982.
•	Képelemzés. Park Kiadó, 1995.
•	Kovács Károly: Népművészet
•	Léderer Emma: Egyetemes művészettörténet. Aqua Kiadó Budapest, 1991.
•	Lyka Károly: Nagy magyar művészek. Gondolat. 1957.
•	Magyar életrajzi lexikon. Akadémiai Kiadó, Bp.
•	Magyar néprajz
•	Mezei Éva: Játsszunk színházat!
•	Mihály Ottó - Trencsényi László: Világkerék. Altern. füzetek. OKI Iskolafejlesztési Alapítvány, Bp. 1991.
•	Művészeti lexikon I-IV. Akadémiai Kiadó, 1965.
•	Művészettörténeti ABC. Akadémiai Kiadó, 1961.
•	Nagy Pál: Barangolás a képzőművészetben. Kriterion. Bukarest, 1979.
•	Népi hímzések a lakásban. Népművészet Prop. Ir.
•	Origami mindenkinek Buda Péter figuráiból. Nemzeti Tankönyvkiadó, Bp.
•	Papp László: Papírvarázs I-II. Méliusz Kiadó, 1966.
•	Pázmány Ágnes - Permay Éva : Látás és ábrázolás I-III.
•	Péter András: A trecentó festészete. Corvina, 1983.
•	Reisinger János: A Biblia a társművészetekben
•	Reisinger János: Bibliográfia és antológia. Kecskemét, 1987.
•	Szabóné Balázs Edit: Írástörténet. Tankönyvkiadó, Bp. 1986.
•	Szemtanú művészet. Park Kiadó, 1995.
•	Színészlexikon
•	Sztrókay Kálmán: Barkácskönyv. Ifjúsági Kiadó, 1952.
•	Telepy Katalin: Benczúr. Jósa András Múzeum kiadványa. Nyíregyháza, 1963.
•	Tóthné Sándor Zsuzsa: Ábrázolás és művészet. Tankönyvkiadó, 1988.
•	Valter Konrád: Távolbalátás. Gondolat, Bp. 1962.
•	Varga Péter: Hajtogatás. Móra Kiadó, 1981.
•	Világkerék. Altern. füzetek. OKI Iskolafejlesztési Központ. Bp., 1991.
•	Zolnay Vilmos: A művészetek eredete. Magvető, 1983.

Taneszközök kiválasztásának szempontjai
•	a taneszközök szolgálják az oktató-nevelő munka hatékonyságát
•	igazodjanak a NAT követelményeihez illetve a kerettanterv tananyagához
•	igazodjanak a helyi tanterv követelményeihez
•	a taneszközlistán kötelezően szerepeljenek
•	a Pedagógiai programban elfogadottak alapján szerepelnek a költségvetési tervben
•	elfogadható áruk legyen
•	feleljenek meg az iskola helyi adottságainak (szaktanterem, szertár)
•	a taneszközök száma a csoportlétszámhoz igazodjon
•	az eszköz alkalmas legyen a tananyag elsajátítására

Taneszközlista
5 - 6. évfolyam
•	alapvető ábrázolásmódok, kifejezőeszközök, kompozíciós eljárások alkalmazását szemléltető demonstrációs eszköz
•	képzőművészeti műfajok (festészet, szobrászat, grafika és építészet) jellemzőinek megismertetésére, a műalkotások technikai eljárásának megkülönböztetésére alkalmas eszköz
•	a környezet elvont információiban való eligazodási képesség fejlesztésére, információközlés legfontosabb módjainak és jellegzetességeinek bemutatására alkalmas eszköz
•	a köznapi gyakorlati vizuális nyelv magyarázó-közlő rajzainak értelmezése, használati jártasság szintű kialakításra (szerkezeti rajz) alkalmas eszköz
•	ábrázolási konvenciókat bemutató, alkalmazásukat elősegítő eszköz
•	tervezési folyamat alapjainak megértetését, életmód és környezet, funkció és jelentés összefüggését felismerő képesség fejlesztésére alkalmas eszköz
•	a térbeli modellezés képességét fejlesztő kézműves technikák ismertetésére alkalmas munkaeszközkészlet

7 - 8. évfolyam
•	színtani ismeretek rendszerezését, a fény színmódosító szerepének jelentőségét is bemutató eszköz
•	az időbeliség, a mozgás megragadását megértető modellek bemutatását megértető modellek bemutatására alkalmas eszköz
•	különböző alkotások bemutatására, a művészettörténet nagy korszakaiban való tájékozottságra, valamint a műalkotások és a kor kapcsolatának értelmezésére alkalmas eszköz
•	technikák jártasság szintű elsajátítására, egyénileg választott technika készség szintű alkalmazását szemléltető eszköz, illetve munkaeszközkészlet
•	köznapi gyakorlati vizuális nyelvet magyarázó-közlő rajzok rendszerének szemléltetésére alkalmas eszköz
•	téri helyzeteket, összetett formák felépítésének, szerkezetének rajzi-plasztikai értelmezését segítő eszköz
•	térábrázolási konvenciók használatának képességét fejlesztő, a különböző korokban, kultúrákban való alkalmazásuk ismeretét bemutató eszköz
•	művészettörténeti stíluskorszakok és formajegyeik megismertetésére alkalmas eszköz
•	életstílusok, épületek és tárgyak formavilága közötti kapcsolat megértésére (népművészet, művészettörténet) alkalmas eszköz

VIZUÁLIS KULTÚRA 5. évfolyam
ÓRATERV

Témakör	Óra	
Képzőművészet	20	
Vizuális kommunikáció	27	
Tárgy- és környezetkultúra	8	
Összesen:	55 óra	

Integrálható: Hon- és népismeret modul

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök 
Tankönyvek:
•	Czibula Ferenc – Czibula Ferencné: Hon- és népismeret munkatankönyv 5-6. o. RPI
•	Rajz 10-14 éves tanulóknak. Nemzeti Tankönyvkiadó
Segédkönyvek:
•	Kresleine Priestor – tvar – farba. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Művészettörténet I. 10-14 éves tanulóknak. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Népművészet I. Nemzeti Tankönyvkiadó

Taneszközök:

a, tanári:
•	nagyobb méretű idomdarabok
•	kisebb méretű kézi modellek
•	legalább három darab tárgyasztal
•	drapériák többféle színben
•	reflektor
•	diavetítő
•	vetítővászon
•	táblai körző, vonalzó
•	tanulói munkák bemutatására alkalmas tárló vagy paraván
•	reprodukciók, albumok, demonstrációs táblák
•	diapozitívek, diafilmek 
•	Művészeti lexikon
•	Számítógép - internet
•	Agyag
b, tanulói:
•	2B-s ceruza
•	puha radír
•	kréta, 6 színű
•	vízfesték, 6 színű
•	tempera, 6 színű
•	kettő darab ecset (vastagabb, véknyabb), törlőruha, próbalap
•	ragasztó
•	rajzlap A/4-es vagy vázlatfüzet
•	rajztábla csak rajzlap használat esetén A/4-es illetve A/3-as
•	egyenes vonalzó
•	tus
•	diófapác

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Tudja, mi a vonal, folt, forma, szín, fény-árnyék szerepe az ábrázolásban.
•	Ismerje fel a ritmust, a szimmetriát és aszimmetriát a kompozíciókon.
•	Képein tükröződjön az egyensúly.
•	Tudjon sor- és terülődíszt tervezni.
•	Tudja a mellékszíneket kikeverni.
•	A műalkotás élményét legyen képes a vizuális nyelv kifejező eszközeivel megfogalmazni.
•	Tudjon természetes tárgyakból kompozíciót összeállítani, tanult technikák valamelyikével a nézőpontnak megfelelően ábrázolni.
•	Tudjon tanulmányaihoz jeleket tervezni.
•	Ismerje a nemzeti szimbólumot, jelképeket.
•	Ismerkedjen meg a korongozás technikájával.
•	Tudjon konstruálni egyszerűbb tárgyakat a funkció, rendeltetés jegyében.
•	Ismerkedjen meg a népi díszítőművészet ágaival.
•	Ismerje és tudja alkalmazni a monotípiát.
•	Ismerje meg az őskor, valamint az ókor kiemelkedő művészeti értékeit.

 Témakör
KÉPZŐMŰVÉSZET
Óraszám:	20 óra
Altémák címei	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés
Művészettörténet	
fejlesztési feladatok	
Belépő tevékenységek
A tantárgy sajátossága, hogy a fő tevékenységi formák az egész iskolaszakaszon áthúzódnak, ám a műveleti szintjük évfolyamonként emelkedik. Síkbeli és térbeli alkotások létrehozásával tudatosabb kifejezőeszköz-használat.
Műalkotások elemzése, művészeti ágak, stílusok megismerése a művészettörténet nyomvonalán haladva.
Nyelv
A vizuális nyelvi eszközök (pont, folt, színfolt, vonalakkal alkotott folt), minőségek (textúra, faktúra, szín, forma). A vonal térkifejező, formahatároló figyelemvezető, kiemelő szerepe. Keresgélő, vázoló vonalak, vonalfajták. Síkjellegű és plasztikai formák.
A színek hangulati hatása, figyelemfelhívó jellege. Mozgás kifejezése (formaismétlés, mozgásfázisok, ritmus). Komponálás síkban, térben.
Alkotás, kreativitás
- szabad asszociációs játék
- árnyjátékok
- reflektálás irodalmi, zenei, filmes élményekre
Személyes élmények, képzeleti képek megjelenítése, szubjektív -tudatos kiemelésekkel, fokozásokkal.
A véletlen hatások kreatív beépítése a térbeli és síkbeli kompozíciókban. Konkrét események, történetek elbeszélése, irodalmi illusztráció készítése kép- vagy szoborsorozatokban.
Mozgás kifejezése a témának megfelelő grafikai, plasztikai feldolgozásokkal. Látványok, műalkotások képi, plasztikai átírása, egyszerűsítése, gazdagítása, átalakítása.
Befogadás, megismerés
- műalkotásokkal kapcsolatos információk gyűjtése
- jelenségek megfigyelése
- egyszerű téri helyzetek leírása
Műalkotások elemzése a különféle feladatokhoz és korszakokhoz kapcsolva.
Képzőművészeti ágak (építészet, szobrászat, festészet, grafika), iparművészet, népművészet, műfajok (dombormű, körplasztika) főbb jellemzői, a megfigyelt műalkotások technikái (akvarell, tempera, olaj, mintázás, fafaragás).
Művészettörténet
Az ókori művészet: Egyiptom, Mezopotámia művészete. Görög és római művészet. A megismert alkotások szerzője, címe, műfaja, technikája. Népművészeti alkotások példái (szerszám, fafaragás, bútor, mézesbáb, tojásfestés). A múzeumok, a Szépművészeti Múzeum rendeltetése, szerepe.	
Ismeretek	
Önismeret:
Mások munkájának összehasonlítása.
Fogalmak
- textúra
- faktúra
- formaismétlés, mozgásfázisok, ritmus
- képzőművészeti ágak
- képzőművészeti műfajok
- iparművészet
- népművészet
- művészeti technikák
Megismerésre, elemzésre ajánlott műalkotások
Stonehenge, Willendorfi Vénusz, Altamirai bölény, Karnaki nagytemplom, Gizai piramisegyüttes, Írnok, Halastó (thébai festmény), Zikkurát, Athéni Akropolisz, Polükleitosz: Dárdavivő, Műron: Diszkoszvető, Vörös alakos váza, Pantheon, Titusz diadalíve, Colosseum, Marcus Aurélius lovasszobra.
Technikák
- Vázolás ecsettel, tollal., - Levonat készítése, - Papírplasztika.	

 Témakör
VIZUÁLIS KOMMUNIKÁCIÓ
Óraszám:	27 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Közvetlen megfigyelésen alapuló, nézőpontnak megfelelő téri, formai, színbeli tanulmányok.
Ábrázolási módok szemléleti megismerése.
Színtapasztalatok rendezése.
Alkalmazott grafikai tervezés.
A közvetlen és rögzített kommunikáció és a tömegtájékoztatás formáinak megkülönböztetése.
Nyelv
A vizuális nyelvi elemek, minőségek értelmező, tájékoztató, felhívó szerepe.
Alkotás, kreativitás
- felület dekoratív kialakítása
- (társművészeti) élmények kifejezése vizuális módon, választott technikával
Téri helyzeteket ábrázoló látszati rajzok készítése látvány után és képzelet alapján.
Modellek (tárgyak, formák) térbeli helyzetének, arányainak és színviszonylatainak megfigyelése és nézőpontnak megfelelő grafikus, színes és plasztikai ábrázolása. Tárgyak nézeti ábrázolása, származtatás egyszerű geometrikus formákból.
Tervezés adott közlő célnak megfelelő forma- és színredukciók alkalmazásával.
Szöveg és kép összerendezése különböző konkrét célú közlésekben.
Befogadás, megismerés
- önálló kérdések megfogalmazása egy tárggyal, témával kapcsolatban
- rajzos válasz szóbeli kérdésekre
- ismert útvonal rajza
A térbeli helyzet meghatározási módja a viszonyítás. Térjelölési lehetőségek síkon (lejjebb-feljebb helyezés, takarás, elöl-, oldal- és felülnézetek). A térkifejező ábrázolás. A nagy rálátás. Síkszerűség, testesség. A részformák kapcsolódása. A testesség tónusokkal való megjelenítése. A fény-árnyék. A színkör. A sötét-világos kontrasztok, a fő- és mellékszínek. Telt színek, tört színek. A közvetlen kommunikáció (testbeszéd, gesztus) és a rögzített (írás, képírás, ábrázolás) vizuális közlés köznapi és művészeti formái. A tömegtájékoztatás főbb típusainak megkülönböztetése (sajtó, televízió, rádió).	
Ismeretek
	
Önismeret:
Saját képességek számbavétele.
Fogalmak
- nézet, arány
- forma és színredukció
- plakát, meghívó, felhívás
- viszonyítás
- nagy rálátás
- síkszerűség, testesség
- fény-árnyék
- telt színek, tört színek
- testbeszéd, gesztus
- írás, képírás, ábrázolás
- tömegtájékoztatási eszközök
Technikák
Foltképzés ceruzával, tollal.
Kompozíciók különféle színárnyalatokkal.	

 Témakör
TÁRGY- ÉS KÖRNYEZETKULTÚRA
Óraszám:	8 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Használati tárgy tervezése.
Igény és stílus közötti kapcsolat feltárása.
Nyelv
A vizuális nyelvi elemek funkcionális és díszítő szerepe.
Alkotás, kreativitás
- tervvázlat készítése
- egyszerű tárgy létrehozása
- gazdaságos anyaghasználat
Egy saját használatra készülő tárgy (pl. társasjáték, ruha, taneszköz) kitalálása, elkészítése, az alkalmas anyagok és formai megoldás kiválasztásával. 
Befogadás, megismerés
- ismerkedés egyszerű kifejező és tárgykészítő technikákkal
A személyes felhasználói igény és a tárgy stílusa közötti kapcsolat felismerése.
A tárgyalkotó művészet területei: a formatervezés és az iparművészet, népművészet.
A környezet és a tárgy, a természeti és az épített környezet viszonya.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Páros munkák esetén tolerancia, együttműködés.
Fogalmak
- nyelvi elemek funkcionális és díszítő szerepe
- felhasználói igény, stílus
- formatervezés, iparművészet, népművészet
- természeti és épített környezet
- papírmetszet
- monotípia
- tónus, tónusértékek
Technikák
Vázolás ecsettel, filctollal, ceruzával. Felületképzés ponthalmazzal, vonalráccsal, ecsettel, kollázzsal. Szabadkézi tónusrajzok. Grafikák. tus, diófapác, monotípia, papírmetszet. Festés akvarellel, krétával, kevert eljárással. Színes munkák kollázzsal (grafikai kiegészítés), frottázzsal, nyomhagyással. Egyszerű levonatok (monotípia). Mintázás. Fazekas munkák a korong nélküli ősi eljárások alapján. Modellezés szabásmintával, papírtárgyak készítése hajtogatással. Papírmasé. Egyszerű szerkesztés körzővel, vonalzóval. Betű kivágással, esetleg számítógéppel.	

VIZUÁLIS KULTÚRA 6. évfolyam
ÓRATERV

Témakör	Óra	
Képzőművészet	15	
Vizuális kommunikáció	14	
Tárgy- és környezetkultúra	8	
Összesen:	37 óra	

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Tankönyvek:	
•	Czibula Ferenc – Czibula Ferencné: Hon- és népismeret munkatankönyv 5-6.o. RPI
•	Rajz 10-14 éves tanulóknak, Nemzeti Tankönyvkiadó
Segédkönyvek:
•	Művészettörténet I. 10-14 éves éveseknek, Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Népművészet I. Nemzeti Tankönyvkiadó
Taneszközök:	

a, tanári:
•	nagyobb méretű idomdarabok
•	kisebb méretű kézi modellek
•	legalább három darab tárgyasztal
•	drapériák többféle színben
•	reflektor
•	diavetítő
•	filmvetítő vászon
•	táblai körző, vonalzó
•	tanulói munkák bemutatására alkalmas tárló vagy paraván
•	reprodukciók, albumok, demonstrációs táblák
•	diapozitívek, diafilmek
•	Művészeti lexikon
•	Számítógép - internet
•	Linómetszés eszközei
b, tanulói:	
•	2B-s ceruza
•	puha radír
•	kréta, 6 színű
•	vízfesték, 6 színű
•	tempera, 6 színű
•	kettő darab ecset (vastagabb, véknyabb), törlőruha, próbalap
•	vonalzó, ragasztó
•	rajzlap A/4-es vagy vázlatfüzet
•	rajztábla  /csak rajzlap használat esetén /A/4-es illetve A/3-as/
•	papír, textil, drót
•	agyag

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Tudjanak elemeket elhelyezni síkon, térben (adott szempontok szerint).
•	Tudják a tárgyak vetületét három képsíkon ábrázolni.
•	Tudjanak önálló véleményt alkotni egy adott művészeti alkotásról. (kompozíció, mondanivaló, technika)
•	Tudjanak műveket elhelyezni korban stílusjegyeik alapján (román, gót, reneszánsz, a honfoglaló magyarok művészete).
•	Legyenek képesek valamely irodalmi, zenei élmény képi, plasztikai megjelenítésére (közös megbeszélés és tanári irányítás alapján).
•	Ismerjék a diafilm és képregény fogalmát.
•	Legyenek képesek több képben időrendiséget ábrázolni.
•	Tudják felhasználni a média által kínált ismereteket ismeretbővítéshez.
•	Tudjanak olvasni a televízió ábráiból, jeleiből.
•	Legyenek képesek új jelek megfogalmazására, a tömörítés, érthetőség, egyszerűség elve alapján.
•	Legyenek képesek a monotípia technikát önállóan alkalmazni.
•	Ismerjék és tudják használni a tárgytervezés során szükséges kéziszerszámokat.
•	Tudjanak összetettebb tárgyakat látványnak megfelelően megrajzolni.
•	Tudjanak kicsinyíteni, nagyítani, árnyékot szerkeszteni.
•	Ismerkedjenek meg a magyar népművészet tájegységeivel (fonás, szövés, viselet).
•	Legyenek képesek formaelemző szerkezeti rajzok, metszetek, redukciók készítésére.
•	Bővítsék művészeti technikai ismereteiket (lavírozás, linómetszés, batikolás, papírmetszés).
•	Ismerkedjenek meg betűtípusokkal.
•	Legyenek képesek szöveget és képet összeszerkeszteni a tanár irányításával.

 Témakör
KÉPZŐMŰVÉSZET
Óraszám:	15 óra
Altémák címei	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés
Művészettörténet	
fejlesztési feladatok	
Belépő tevékenységek
A kifejező alkotásokban a szín, a textúra és a faktúra, a komponálás tudatosabb alkalmazása.
Növekvő önállóság az élmények, témák feldolgozásában. 
Műalkotások elemzése, művészeti ágak, stílusok, műfajok megismerése a művészettörténeti korokat követve.
Nyelv
Építészeti hatáselemek (tömeg, szerkezet, centrális és tengelyes térelrendezés). A plasztikai kifejezés eszközei (térbeliség, tömeg, anyag, forma, felület). A szín kiemelő és ritmusképző szerepe. Felületképzés (vonalháló, folt- és tónusvariációk, faktúrák). Jellegzetes kompozíciós megoldások (egyensúly, kiemelés, ritmus, szimmetria-aszimmetria) síkban, térben.
Alkotás, kreativitás
- szín, hang, kép együttes alkalmazása saját élmények és érzések kifejezésére
Mindennapi élmények, mozgalmas történelmi jelenetek képi-plasztikai feldolgozása. Eseménysor megjelenítése egy képen belül és képsorozattal.
Befogadás, megismerés
- elemző beszélgetés műalkotásokról
- információgyűjtés műalkotásokról
A térélmény. A statikus és dinamikus elrendezés kifejező hatása a síkbeli, térbeli alkotásban. Az időbeliség ábrázolási lehetőségei. A fázisok, képsorok, kép a képben. 
Néhány alkotás (grafika, festmény, szobor, épület, tárgy) rajzos és szóbeli elemzése, összehasonlítása a téma, a kompozíció, az anyag és technika alapján. A képzőművészeti ágak (grafika, festészet, szobrászat, építészet), műfajok (táblakép, szárnyas oltár, freskó, mozaik, kisplasztika, emlékmű, magán- és középület), műtípusok (tájkép, csendélet, portré) példái.
Művészettörténet (benne a magyar művészet)
A honfoglaló magyarok művészeti emlékei.
Az ókeresztény művészet. A román kor. A gótika. A reneszánsz művészet.
A népművészet példái (szövés, fonás, hímzés, viselet).
A megismert alkotások címe, szerzője, műfaja, technikája. Tájékozódás a Magyar Nemzeti Galériáról.	
Ismeretek	
Önismeret:
Személyes preferenciák tudatosítása.
Fogalmak
- statika, dinamika
- képzőművészeti ágak
- képzőművészeti műfajok (táblakép, szárnyas oltár, freskó, mozaik)
- műtípusok (tájkép, csendélet, portré)
- technika: poncolás, tarsolylemez
- korstílus: román, gót, reneszánsz
- népművészeti ágak (fonás, szövés, hímzés, viselet)
Megismerésre, elemzésre ajánlott műalkotások
Galgóci és bezdédi tarsolylemezek, Nagyszentmiklósi  kincs 2. sz. edény, Theodóra vagy Justiniánus mozaik, Jáki templom, Bélapátfalvi apátsági templom, Pisai dóm, a Magyar Szent Korona, Kölni dóm, Giottó: Szt. Ferenc elajándékozza köpenyét, M.S. mester: Mária és Erzsébet találkozása, Lőcsei Pál főoltára a lőcsei Szt. Jakab-templomból, Kolozsvári testvérek: Szt. György szobra, Kolozsvári Márton: Szt. László-herma, Bakócz-kápolna, Michelangelo: Dávid, Botticelli: Vénusz születése, Leonardo: Mona Lisa, Raffaello: Athéni iskola, Jan Van Eyck: Arnolfini házaspár, Dürer: Az apokalipszis lovasai
Technikák
- Vázolás a tanult technikákkal.
- Monotípia.
- Képalkotás vegyes technikával.	

 Témakör
VIZUÁLIS KOMMUNIKÁCIÓ
Óraszám:	14 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Tanulmányaikhoz kötődő formaelemzések és grafikai, festői, plasztikai megjelenítő munkák.
A nézőpont jelentőségének megértése, a vetületi ábrázolás alapjai.
Színismeretek.
Információk képi rögzítése, értelmezése.
A képi, az írott közlés szabályainak, az információhordozók szerepének megértése.
Nyelv
A megformálás és a közlés tartalma, célja közötti összefüggés. A vonal, a vonalvastagság, az alakzatok, színek értelmező, jelentést hordozó szerepe a magyarázó rajzokban, közlő ábrákban.
Alkotás, kreativitás
- tervvázlatok készítése
- árnyjátékok készítése és használata
- gyakorlati feladatok fokozottan önálló megoldása
Tagoltabb testes formák (tárgy, emberalak, növény) ábrázolása rajzbeli, színbeli, plasztikai tanulmányokban (arányok, belső szerkezet, fény-árnyék és színviszonyok).
Rajzi vagy plasztikai tanulmány alak, tárgy mozgásáról, mozgássor ábrázolása téma feldolgozása kapcsán.
Formaelemző szerkezeti rajzok, metszetek, redukciók készítése.
Tervezés: Képi sűrítés, redukált formák, színek alkalmazása, szóbeli üzenet átalakítása képi üzenetté, jellé. (pl. összeszerelési utasítás, működést magyarázó rajz)
Befogadás, megismerés
- leírás alapján kép készítése
- különféle mozgások vizuális rögzítése
- tájékozódás városi térképen
- ismert útvonal rajzának elkészítése
A nézőpont szerepe a téri helyzetek megítélésében (rálátás, szemmagasság, alálátás) és ábrázolásában. A formakarakter, a formakontrasztok. A vetületi ábrázolás. Tárgyak, természeti formák térbeli modellezése. Metszősíkok, tengelyek.
Színkontrasztok (hőfok, mennyiségi, minőségi kontraszt). A színek dekoratív és figyelemfelhívó szerepe.
A képi közlések szabályai (ábrák, közismert jelek, szimbólumok, betű- és szövegkép, egyszerű mozgóképi példák).
A sokszorosított információ (könyv, reprodukció, plakát, képes folyóirat, fotó, film, videó) egy-egy példa leírása, képi tartalom, információ feltárása.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Saját és mások munkájának összehasonlítása.
Fogalmak
- nézőpont
- vetületi ábra
- kevert színek, színkontrasztok
- magyarázó rajz, közlő ábra, metszősík, tengely
- arány, belső szerkezet
- képi sűrítés, redukálás
- formakarakter, formakontraszt
- sokszorosított információ és fajtái
Technikák
Szöveg és képsor összeállítása.
Montázs adott témára.
Tanult technikák látványnak megfelelő alkalmazása.	

 Témakör
TÁRGY- ÉS KÖRNYEZETKULTÚRA
Óraszám:	8 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Adott funkciójú tárgy tervezése.
Nyelv
A tárgyak használati és jelképes funkciójának kifejező elemei : anyag, forma, szín, felületi díszítés.
A tervezés képnyelvi formái: vonalas, műhelyvázlatok, részletrajzok, szabásrajzok.
Alkotás, kreativitás
- tárgytervezői feladatoknál természeti „előképek” alkalmazása
- egyszerű tárgy létrehozása
- rögtönzött eszközök készítése
Egy választott tárgy rajzos, írásos felmérése, dokumentálása a felhasználó megjelölésével. Adott személy (pl. családtag) számára használati tárgy tervezése, modelljének elkészítése.
Befogadás, megismerés
- ismerkedés tárgykészítő technikákkal
A tárgyakból leolvasható információ (jelentés, funkció, forma, anyag, szerkezet, technika).
Tárgyak formájának kialakítása a kézművességben és a sorozatgyártásban. A tárgy rendeltetésének és formájának összefüggése.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Önszabályozás munka, véleményalkotás során.
Fogalmak
- jelképes és funkcionális elemek
- jelentés, funkció, forma, anyag, szerkezet, technika
- kézművesség
- sorozatgyártás
Technikák
Az eddigi megismert technikák, valamint: lavírozás, faktúraképzés, linómetszés.
Szerkesztés körzővel, vonalzóval.
Szövegírás (kivágott betűkkel, számítógéppel). Szöveg- és képösszeállítás (gyűjtött reprodukciókkal, képekkel, betűkkel). Vegyes technikák (fénymásolat, rajz, fotó és fénymásolás, esetleg fotogram). Tér- és formaképzés, konstruálás (agyag, fa, papír, textil, drót, talált tárgyak). Kézműves technikák a lehetőség szerint (pl. batikolás, papírmerítés).
Művészeti technikák (pl. testfestés a törzsi művészetben, kavicsszobor, agyagmunkák, dombormű, falfestés) esetleg az elérhető eljárások kipróbálása.	

VIZUÁLIS KULTÚRA 7. évfolyam
ÓRATERV

Témakör	Óra	
Képzőművészet	11	
Vizuális kommunikáció	20	
Tárgy- és környezetkultúra	6	
Összesen:	37 óra	

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök

Tankönyvek: 
•	Művészettörténet I. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Rajz 10-14 éves tanulóknak, Nemzeti Tankönyvkiadó

Segédkönyvek:
•	Népművészet I. Nemzeti Tankönyvkiadó

Taneszközök:
	a, tanári:
•	Az előző évfolyamok taneszközei, valamint – lehetőség szerint átíró és átvivő eszközök
	b, tanulói:
•	Az előző évfolyamok taneszközei, valamint : rajzszén, monopol-radír, különféle papírfajták, makettek, szabásminták készítéséhez

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Tudják ábrázolni a fényt, árnyékot grafikusan és színekkel.
•	Tudják mi a színvázlat.
•	Legyenek képesek nézőpontnak megfelelően ábrázolni síkon teret.
•	Tudják mi az ön- és vetett árnyék.
•	Tudjanak Monge-vetületi ábrát készíteni.
•	Ismerjék meg az axonometrikus ábrázolás alapjait.
•	Legyenek képesek a korstílusok jegyeinek felismerésére.
•	Ismerjék a tanult korstílusok legalább három-három alkotását megnevezni cím, alkotó, műfaj és műnem meghatározásával.
•	Legyenek képesek a tanult, megismert műalkotásokról, a vizuális nyelv felhasználásával összefüggő véleményt mondani.
•	Tudjanak vetületből rekonstruálni.
•	Tudjanak téri helyzeteket rekonstruálni.
•	Tudják, mi a makett.
•	Legyenek képesek adott eseményekhez képi és szöveges közlést megfogalmazni. (pl. plakát).
•	Ismerkedjenek meg a külső és belső térdíszítő elemekkel.
•	Ismerjék meg a tömegtájékoztató eszközök közléselemeit, alapvető formáit.
•	Legyenek képesek szabásminták értelmezésére, a tárgyalkotó folyamat követésére, önálló használati tárgy létrehozására.
•	Legyenek képesek ábrák, magyarázó rajzok olvasására, értelmezésére.
•	Tudjanak maguk is ábrákat, működést magyarázó rajzokat és szövegeket megfogalmazni.
•	Ismerkedjenek meg törzsi kultúrák jellegzetes művészetével.
•	Ismerjék meg a lakóhelyük, megyéjük képzőművészeti örökségét.
•	Használják az eddig megismert technikákat.
•	Tudják kiválasztani a témának leginkább megfelelő technikát.
•	Ismereteik gyarapítása érdekében használják a számítógépet, az internetet.
•	Ismerkedjenek meg a fotózás és fénymásolás technikájával.

 Témakör
KÉPZŐMŰVÉSZET
Óraszám:	11 óra
Altémák címei	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés
Művészettörténet	
fejlesztési feladatok	
Belépő tevékenységformák
Az önkifejezési érzék további kibontakoztatása.
A művészeti alkotások és a kor, kultúra leglényegesebb összefüggéseinek vizsgálata.
Műalkotások elemzése, művészeti ágak, műfajok, stílusok megismerése a művészettörténet szerint haladva.
Nyelv
Építészeti hatáselemek (tömeg, anyag, szerkezet, méret, arány, tagoltság, felület, fényviszonyok, kiemelések, ritmusok, szimmetrikus, aszimmetrikus térelrendezés, a külső térben betöltött hely). A plasztikai kifejezés eszközei ( a térbeli kiterjedés mértéke, irányok, anyag, formatömeg, a tagoltság, méret, felület, a környezetben elfoglalt hely). A síkbeli kifejezés eszközei (téri hatás vagy síkjelleg, redukált, átírt formák, színek).
Jellegzetes kompozíciós megoldások (szimmetrikus, aszimmetrikus, centrális, horizontális, vertikális elrendezés).
Alkotás, kreativitás
- gondolatok, érzelmek, hangulatok kifejezése választott művészeti technikával
Érzelmek, hangulatok megfogalmazása, az egyéni színvilág érvényesítésével. Ember vagy állatfigurák elemző rajzi és plasztikai tanulmányozása, a karakterben, látványban rejlő többletjelentés keresése egyéni asszociációkra támaszkodva; átírás, fokozás, átalakítás.
Irodalmi (zenei) mű vagy történelmi esemény feldolgozása szabadon választott grafikai technikával.
Befogadás, megismerés
- műelemzés formai jegyek alapján
A fény, a megvilágítás hatása a színekre, a hangulatokra.
A fények, színek, formák jelentést hordozó érzelmi vagy gondolati tartalmakat kifejező szerepe. 
Szóbeli műleírások, elemzések, kompozíciós és színvázlatok. A vizuális művészet szerepe a megismert korokban és kultúrákban. A korstílusok jellemző jegyei.
Művészettörténet (benne a magyar művészet)
A barokk kor. A XIX. sz. és a századforduló művészete, a klasszicizmus, a romantika, a realizmus. Az impresszionizmus, a posztimpresszionizmus, a szecesszió. A népművészet példái (fazekasság).
Tájékozódás a Szépművészeti Múzeumról. Elérhető művészeti gyűjtemény, kiállítás látogatása. Könyvtár és médiahasználat önálló feladathoz.	
Ismeretek	
Önismeret:
Mások alkotásának értékelése.
Fogalmak
- tömeg, anyag, méret, szerkezet, arány, tagoltság, felület az építészetben
- redukált, átírt forma
- látvány, karakter
- átírás, fokozás, átalakítás
- természetes és mesterséges fény
- színvázlat
Megismertetésre, elemzésre ajánlott műalkotások
Il Gesu, Esterházi Fényes Miklós : Fertődi kastély, Szt. Péter-templom és tér, Rembrandt: Éjjeli őrjárat, Velazquez: Bréda átadása, Mányoki Ádám: II.Rákóczi Ferenc, Parasztbarokk épületek, Pollack Mihály: Nemzeti Múzeum, Hild József: Esztergomi főszékesegyház, Ferenczy István: Pásztorlányka, id.Markó Károly: Visegrád, Steindl Imre: Országház, Izsó Miklós: Táncoló paraszt, E.Delacroix: A szabadság vezeti a népet, Paál László: Nyárfák, Millet: Kalászszedők, Munkácsy Mihály: Rőzsehordó nő, Madarász Viktor: Hunyadi László siratása, Szinyei Merse Pál: Majális, C.Monet: A roueni székesegyház, Gaugin: Tahiti nők, A szecesszió valamely alkotása pl. Rippl-Rónai József és Lechner Ödön egy-egy alkotása.
Technikák
- Rajzolás tollal, náddal, szénnel.
- Sokszorosító technikák pl. fotó.	

 Témakör
VIZUÁLIS KOMMUNIKÁCIÓ
Óraszám:	20 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Vizuális-asszociatív analízisek, téri, formai és színtanulmányok, alkotó alkalmazásuk.
A Monge-vetület, a Kavalieri-axonometria megismerése.
Színrendszerezés.
Nyomtatott információk hatásrendszerének vizsgálata.
Nyelv
A geometrikus alapformák. A nézőpont, a fény-árnyék, a távlat mint vizuális hatáselemek. A tónusok.  Színek értelmező, információs funkciója. Az érthető, pontos rajz, az egyértelmű rendezettség és közmegegyezés (konvenció) szerepe a képi közlőnyelvben.
Alkotás, kreativitás
- a látványnak megfelelő technika helyes megválasztása
- ábra alapján téri helyzet rekonstruálása
Nagyobb méretű mesterséges és természeti formák szerkezete és távlati ábrázolása.
Modellek rajzi, színbeli analízise a formai-szerkezeti, színbeli összefüggések szempontjából.
A megértett formák átalakítása (csonkolással vagy összevonásával, nagyításával stb.).
Monge-vetület és egyméretű axonometrikus ábrák szerkesztése modellből kiindulva.
Térbeli helyzet olvasása vetületi vázlatokról: rekonstrukciós vázlatok készítése vetület alapján.
Pontos információt tartalmazó közlő ábrák, diagramok készítése.
Befogadás, megismerés
- tárgyak, jelenségek megadott szempontok alapján történő rajzos felmérése, elemzése, értelmezése
- tájékozódás a lakóhelyen kívül (szomszédos település, kirándulóhely)
A megjelenítő, kifejező és közlő, a szabad és geometrikus jellegű ábrázolásmód összevetése.
A Monge háromképsíkos vetületi ábrázolás. Az axonometrikus ábrázolás.
Az önárnyék, vetett árnyék. Színezet, telítettség, világosság.
A telített, derített, a tört szín. A színreflex. A színek téri, hangulati hatása.
A tudományos közlések képi formái. Az alkalmazott grafika, a könyvművészet, a fotó és a reklám példáinak hatásrendszere.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Együttműködés, csoportmunkában.
Fogalmak
- nézőpont
- távlat
- konvenció
- szerkezet és távlati rajz
- csonkolás, összevonás, nagyítás
- Monge-vetület
- Axonometrikus ábrázolás (egyméretű)
- diagram
- önárnyék, vetett árnyék
- telítettség, világosság, telített, derített, tört szín
- alkalmazott grafika
Technikák
- Vegyes technikák.
- Rajzolás és fénymásolás.	

 Témakör
TÁRGY- ÉS KÖRNYEZETKULTÚRA
Óraszám:	6 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Használati tárgy tervezése.
Funkció- és formaelemzések.
A tárgykultúra társadalmi, ökológiai összefüggéseinek vizsgálata.
Nyelv
A tervezés vizuális nyelvi eszközei: vázlatok, részletrajzok, szabásrajzok, megjelenítő ábrák.
A tárgy stílusjegyei, egyéni ízlésünk kifejeződése tárgyainkban. A környezet és az építmény viszonya mint a hatásrendszer eleme.
Alkotás, kreativitás
- egy tárgy funkciójának megváltoztatása egyszerű átalakítással
Használati tárgy (pl. öltözés, öv, gomb) tervezése adott funkcióra és stílusban, látszati és vetületi rajzban, szín- és anyagmintával.
Tárgyak gyűjtése, funkció- és formaelemzése rajzban, írásban.
Befogadás, megismerés
- önálló jegyzetelés
- vázlatterv készítése
A funkció és a forma kapcsolatának vizsgálata régi, ismeretlen, érdekes tárgyak megfigyelésével. A tárgyak és az életmód kapcsolata.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Saját értékek felmérése.
Fogalmak
- vázlat
- szabásrajz
- funkció és forma kapcsolata
Technikák
Mint az előző évfolyamon valamint: 
kompozíciók készítése síkban, festmények készítése; körplasztikák mintázása; a megismert grafikai eljárások alkalmazása.
Grafikus megoldások (vázolás, tónusmegjelenítés vonallal).
Szerkesztés körzővel, vonalzókkal, vonalzókezelési pontosság.
Képi közlések, ábrák, reprodukciók gyűjtése és felhasználása a különböző ábrázolásmódok elemzéséhez. Papírmakettek és modellek készítése.
Szabásrajz szerkesztése, a tervet tartalmazó mappa, doboz készítése.
Átíró és átvivő eszközök használata, a lehetőségeknek megfelelően.	

VIZUÁLIS KULTÚRA  8. évfolyam
ÓRATERV

Témakör	Óra	
Képzőművészet	11	
Vizuális kommunikáció	20	
Tárgy- és környezetkultúra	6	
Összesen:	37 óra	

Integrálható: Mozgókép- és médiaismeret modul

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök

Tankönyvek:
•	Rajz 10-14 éves tanulóknak, Nemzeti Tankönyvkiadó

Segédkönyvek:
•	Művészettörténet I. Nemzeti Tankönyvkiadó
•	Népművészet I. Nemzeti Tankönyvkiadó

Taneszközök:
a, tanári:
•	Az előző évfolyamok taneszközei, valamint: szerkesztő eszközök, számítógépes rajzolói programok
b, tanulói:
•	Az előző évfolyamok taneszközei valamint: kollázs, montázs (papír, fotó) készítésére alkalmas eszközök, anyagok

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	Legyenek képesek személyes témák, érzelmek, gondolatok síkbeli vagy térbeli kifejezésére.
•	Legyenek képesek tanulmány festésére, természet utáni tanulmányt színes technikákkal készíteni.
•	Legyenek képesek színek hangulati elemzésére, redukálásra és analízisre.
•	Legyenek képesek műelemzéseket történelmi korokhoz és stílusokhoz kapcsolni.
•	Legyenek képesek a mozgás és idő változásának megjelenítési formáit megérteni és ábrázolni álló- és diaképeken.
•	Ismerjék a XX. század első felének művészeti irányzatait.
•	Legyenek képesek egy vagy két iránypontos perspektivikus kép szerkesztésére.
•	Tudjanak feliratokat, diagramokat, grafikonokat készíteni.
•	Ismerjék meg a középületek tájékoztató rendszerét.
•	Tudják elemezni az épület és környezete harmóniáját.
•	Ismerjék a médiumok képírási formáit.
•	Ismerkedjenek a szín- és hőfokkontraszttal, a mennyiségi és minőségi kontrasztokkal.
•	Tudjanak valamely sokszorosító eljárást alkalmazni.
•	Tudjanak mozgásokat ábrázolni síkban és térben.
•	Tudjanak összetettebb ipari formát ábrázolni képsíkon.
•	Tudjanak alaprajzon eligazodni, és abból makettet készíteni.
•	Legyenek képesek önálló tárgy tervezésére és létrehozására.
•	Legyenek képesek a témának, látványnak leginkább megfelelő technikát alkalmazni.
•	Tudják az 5-8. évfolyam során tanult technikákat alkalmazni.
•	Vegyenek részt egyénileg vagy csoportosan legalább egy tárlaton, s legyenek képesek a műelemzés formanyelvének megfelelően a látottakról véleményt mondani, illetve beszámolót készíteni.

Témakör
KÉPZŐMŰVÉSZET
Óraszám:	11 óra
Altémák címei	
Nyelv; Alkotás, kreativitás; Befogadás, megismerés; Művészettörténet	
fejlesztési feladatok	
Belépő tevékenységek
A vizuális nyelvi elemek, kompozíciós formák önálló alkalmazása.
Műalkotások elemzése, művészeti ágak, műfajok, stílusok megismerése a XX. sz. első felének irányzataiban.
Nyelv
A szórt, vonalas, koncentrikus, szimmetrikus, aszimmetrikus, sűrített, ritkított elrendezés térben és síkban. Egyensúly, nyugalom, mozgalmasság, feszültség, a figyelem vezetése (formák, színek, kontrasztok, vonalritmusok, fény-árnyék, tömegek).
A térhatás és a síkban tartás tartalmi szerepe festészeti, grafikai és fotóművészeti alkotásokban.
A látványrendezés vizuális eszközei, hatáselemei, a mesterséges fényhatások.
Alkotás, kreativitás
- gondolatok, érzelmek, hangulatok kifejezése a művészet képi, plasztikai műfajaiból tanult kifejezőeszközök, módszerek, technikák alkalmazásával.
Személyes témák, érzelmek, gondolatok plasztikai vagy síkon történő kifejezése választott mérettel, technikával, inspiráló műalkotás felhasználásával.
Tanulmány festése (emberalak, modellek közös beállítása), színbeli bontás, redukálás a látvány analízise alapján. Vizuális illúziókra, érzéki csalódásokra épülő feladatok megoldása művészeti példák nyomán.
Befogadás, megismerés
- műelemzés, formai jegyek alapján,
- művészettörténeti korszakok stílusjegyeinek felismerése,
- tanári előadás önálló jegyzetelése.
Műelemzések a feladathoz és történelmi korokhoz kapcsolva.
A művészet funkciói, a korstílus és az egyéni stílus (kompozíció, vizuális nyelvi megoldások, anyag- , forma-, tartalom összefüggései) különböző korokból és kultúrákból származó alkotásokon. A mozgás és az idő megjelenítése álló- és mozgóképben.
Művészettörténet
A XX.sz. első felének művészeti irányzatai, a fauvizmus, kubizmus, futurizmus. Az expresszionizmus, a konstruktivizmus, a szűrrealizmus és az op-art. A kortárs képzőművészet néhány alkotásának elemzése, megismerése.
A népművészet példái (népi építészet).
Tájékozódás a Magyar Nemzeti Galériáról.
A közeli művészeti gyűjtemény, kiállítás meglátogatása. Könyvtár- és médiahasználat a feladatok önálló megoldásához.	
Ismeretek	
Önismeret:
Saját és mások alkotásának értékelése (realitás)
Fogalmak
- szórt, vonalas, sűrített, ritkított elrendezés
- egyensúly, nyugalom, mozgalmasság, feszültség
- mesterséges fényhatások
- színbeli bontás, redukálás, analízis
- érzéki csalódás
- mozgás és idő
- álló- és mozgókép
- a fauvizmus, kubizmus, futurizmus, expresszionizmus, konstruktivizmus, szűrrealizmus, op-art
Megismerésre, elemzésre ajánlott műalkotások
T. Lautrec egy plakátja, Ferenczy Károly: Márciusi est, Hollósy Simon: Rákóczy induló, Vincent Van Gogh: Auversi templom, Lechner Ödön: Iparművészeti Múzeum, Rodin: Gondolkodó, Klimt: A csók, Rippl-Rónai József: Apám és Piacsek bácsi vörösbor mellett, Csontváry Kosztka Tivadar: Magányos cédrus, W.Gropius: A Bauhaus kozponti épülete, Picasso: Vasalónő és a Guernica, Braque: Gitáros csendélet, Piet Mondrian: Kompozíció, Chagall: Én és a falum, Dali: Égő zsiráf, Szőnyi István: Zebegény, Egry József: Visszhang, Medgyessy Ferenc: Anyaság, Barcsay Jenő: Festőállvány, Schaár Erzsébet: Az utca, Vasarely: Alakzat III., Kondor Béla: Darázskirály.
Technikák: - Speciális technikák, eljárások; - Sokszorosítás, technikai kísérletek.	

 Témakör
VIZUÁLIS KOMMUNIKÁCIÓ
Óraszám:	20 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
Tér-, forma-, színviszonyok tanulmányozása az analízisből kiinduló absztrakciókra épülő átalakítások.
A forma és a funkció elemzése.
Perspektivikus szerkesztések. Színismeretek összegzése. A tudományos és műszaki közlésmódoknak, a tömmegkommunikáció műfajainak, a médiumok képnyelvi sajátosságainak megismerése.
Nyelv
Az értelmező ábrák nyelvi elemei: geometrikus formák, vonalminőségek, értelmező színek, formaelemek, térbeli összefüggései, arányviszonyok, faktúrák. A vázoló és szerkesztett vonal.
Alkotás, kreativitás
- gyakorlati feladatokban saját elképzelés megvalósítása
- családfa tervezése, vagy népesség ábrázolása diagramon, grafikonon
Épített téri egység (épület, utcarészlet) megfigyelése, vázlatos tapasztalati perspektivikus ábrázolása.
Egy vagy két iránypontos perspektív kép szerkesztése.
Tanulmány: összetettebb természeti forma részletesebb analízise (pl. értelmező vázlat, részekre bontás, kiegészítés vagy fázisrajzok, szintvonalak, hossz- és keresztmetszetek) felhasználása szemléltető ábrák készítéséhez.
Rekonstrukciók vetületi és axonometrikus rajzok alapján. Fotómontázs, képes történet összeállítása, esetleg animációs filmvázlat készítése.
Grafikonok, diagramok és feliratok tervezése.
Befogadás, megismerés
- téri helyzetek rekonstruálása
- szabadkézi rajzvázlatok készítése
- reklámok képi eszközeinek értelmezése
- tájékozódás Magyarország autótérképén vagy domborzati térképén
A tér illúzióját keltő ábrázolás tapasztalati alapon : látszati rövidülések, méretváltozások, nézőpont.
Vonaltávlat, színtávlat.
A perspektivikus ábrázolásmód. A tanult ábrázolási rendszerek áttekintése. Térábrázolási módok, kevert nézőpontú ábrázolásmódok különböző korokban, kultúrákban.
Színismeretek: Színritmus. Harmónia. Kontrasztok (színezet- és hőfokkontraszt, sötét-világos, komplementer, szimultán, mennyiségi és minőségi kontrasztok). 
A középületek tájékoztató rendszere (feliratok, logotípiák, emblémák, jelek).
Újabb médiumok képírási formái (pl. fotó, film, televízió, videó, digitális kép, fiktív terek, térillúziók a mai számítógépes játékokban, filmekben.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Önkritikai érzék felismerése, gyakorlata.
Fogalmak
- kétiránypontos perspektíva
- szintvonal, keresztmetszet, hosszmetszet
- grafikon, diagram
- látszati rövidülés
- hőfokkontraszt, komplementer, szimultán, mennyiségi és minőségi kontrasztok
- logotípia, embléma
- digitális kép
- fiktív terek, térillúziók
Technikák
- Szövegírás tussal.
- Redisztoll, fapálcika, esetleg kínai ecsetírás.	

 Témakör
TÁRGY- ÉS KÖRNYEZETKULTÚRA
Óraszám:	6 óra
Altémák címei
	
Nyelv
Alkotás, kreativitás
Befogadás, megismerés	
fejlesztési feladatok
	
Belépő tevékenységek
A külső és belső építészeti tér elemzése.
Tértervezési feladat megoldása.
Nyelv
Szöveg és ábra kompozíciós egysége. A valódi épületet kicsinyítve megjelenítő makett tömegviszonyai, részarányai, redukált formái.
Alkotás, kreativitás
- egy tárgy más funkcióra történő átalakítása
Rajzos, írásos dokumentáció készítése különböző korosztályok életmódot reprezentáló környezetéről (lakószobák, lakberendezési tárgyak).
Adott méretű tér megtervezése megbeszélt stílusban, konkrét személy számára.
Befogadás, megismerés
- téri helyzetek pontos ábrázolása
- egyszerű térkép készítése adott útvonalról
Az épület és környezet formai kapcsolata (pl. külső tér, kert).
Az építészeti tér és stílus az épület, az életmód és a hely összefüggése.
A természeti környezet védelme, gazdagítása: a környezettudatosság.	
Ismeretek
	
Önismeret:
Közös munkákban való együttműködés.
Fogalmak
- külső és belső építészeti tér
- kicsinyítés
- dokumentáció
- környezetvédelem, környezettudatosság
Technikák
A megismert grafikai, festői, szobrászati és egyéb gépi technikák önálló megválasztása a feladatok megoldásához, igényes kivitelezés.
Szabadkézi rajzok és szerkesztések. Szerkesztőeszközök (esetleg számítógépes rajzolói programok) alkalmazása , igényes, pontos kivitelezés. Kollázs, papír- és fotomontázs készítése.
Technikai kísérletek.
- Makettkészítés papírból, vegyes technikával.	

ÉLETVITEL ÉS GYAKORLATI ISMERETEK 1 - 8. évfolyam

A tanterv, a NAT Életvitel és gyakorlati ismeretek műveltségterület, 1-8 évfolyamok követelményeinek egy részét dolgozza fel.
A teljes lefedést a bevezetőben jelzettek szerint több tantárgy biztosítja.
A tantárgy óraszáma: 314
Ennek felosztása:
Évfolyam	1	2	3	4	Összesen	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
Technika és Életvitel	1	37	1	37	1	37	1	37	148	

Évfolyam	5	6	7	8	Összesen	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
Technika és Életvitel	1	37	1	37	1,5	55	1	37	166	

Célok és feladatok
A Technika és életvitel tantárgy a világ tapasztalati megismerésére és gyakorlati tudás szerzésére nyújt lehetőséget, egyben hozzájárul a munka megszeretéséhez, a tudás megbecsüléséhez. A tantárgy a gyakorlati problémamegoldás folyamatában szintetizálja a tanulók ismereteit. Konkrét problémahelyzetekből indul ki, életszerű megoldásokkal, eljárásokkal dolgozik, végső soron kapcsolatot teremt az iskolai tanulás és az iskolán kívüli világ között.
Fejleszti a tanulók problémaérzékenységét, önálló, logikus és rugalmas gondolkodását, és kialakítja a képességeiknek megfelelő optimális tevékenységre törekvés szokását.
A tantárgy célja a mesterséges környezet területeinek és összefüggéseinek bemutatásával a tanulók tájékozottságának, biztonságérzetének növelése, az emberi alkotások megismertetésével a világ teljességének és szépségének átéreztetése. További célja a civilizáció társadalmi, környezeti vonásainak feltárása révén a felelős, környezettudatos, toleráns beállítottság kifejlesztése, a fenntartható fejlődés megértetése, elfogadtatása, a kritikus fogyasztói magatartás kialakítása. Az alkotómunka folyamatának, összetevőinek gyakorlati elsajátíttatásával az alkotás örömének átéreztetése, a munka megbecsültetése, végső soron a pozitív magatartás kialakítása a cél. A munkafolyamatok és egyes szakmák bemutatása, megismertetése a pályaorientációt alapozza meg. A problémák megoldása, a konfliktusok kezelése segít rátalálni az identitásra, segíti a helyes önértékelés, valamint a fejlődőképes, autonóm személyiség kialakítását.
A tantárgy fejlesztési feladatai a tanulók életkorának megfelelő módon, mértékben és szinten akkor érvényesülnek, ha a tantárgy:
-	felkészít a mesterséges környezetben való tájékozódásra;
-	megismertet az ember alkotta környezet legfontosabb jellemzőivel;
-	a megszerzett ismeretek alapján segíti, hogy tanulók tudatos szemléletévé és a gyakorlatban előhívható magatartási mintává váljon a környezet és a természet védelme az egyéni életük biztonságát is szem előtt tartva;
-	bemutatja az emberi alkotásokban megtestesülő használati, esztétikai, formai és etikai értékeket;
-	kialakítja, fejleszti a kritikus fogyasztói magatartást;
-	fejleszti a problémakezelő képességet, az alkotóképességet, a kreativitást, amelyekkel a környezet és a személyiség alakítható;
-	megteremti a feltételeket a munkának, mint értéknek és örömforrásnak az elfogadásához, előkészíti a pálya kiválasztását;
-	megteremti a rendszerelemzési, rendszerdiagnosztikai képességet;
-	a tanulói alkotás folyamatában az alkalmazott tudás szintjére emeli, egységbe szervezi a különböző tantárgyak ismereteit;
-	lehetőséget ad a műszaki kommunikációs eljárások alkalmazásának gyakorlására;
-	munkaműveletekhez kötődve fejleszti a kéz intelligenciáját és az érzékelést;
-	fejleszti a fogékonyságot és a rugalmasságot;
-	az emberi tevékenységek, az átélt alkotások és életpályák megismertetése révén hozzájárul a tanulók tudatosabb iskolaválasztásához;
-	tudatosítja az egyén szerepét és felelősségét az életpálya tervezésében és szervezésében.
A tanulók életvitelét a hétköznapokban is hasznos ismeretek, tevékenységek körének tágításával; a természeti, társadalmi és humán dimenziók kapcsolatainak tudatosításával; a technikai környezet strukturáló alapkategóriák kiemelésével, valamint a munka alkotóelemeinek elsajátíttatásával alapozhatjuk meg.
A műveltségterület fő témakörei a következők lehetnek:

munkakultúra	alkotófolyamatok: igény, tervezés, döntés, szervezés, kivitelezés; anyagismeret,	Anyagmegmunkálás, eszköz, műveletek, gazdaságosság;
termeléskultúra	anyag, energia, információ (eredete, termelés, elosztás, szállítás, fogyasztás,	gazdálkodás), termesztési rendszerek, termelési rendszerek;
háztartáskultúra	háztartásökonómia, háztartási technológiák, lakáskultúra, háztartási gépek, háztartás	energia- és más ellátó rendszerei;
környezetkultúra	tárgyi környezet, épített környezeti rendszerek, agrotechnikai rendszerek,	környezetgazdálkodás;
közlekedéskultúra	közlekedés rendszere, közlekedési eszközök, közlekedési szabályok;
gazdálkodáskultúra	tervezés, költségvetés, források, költség, haszon, elosztás, idő, beruházás, befektetés,	technikai változás gazdasági, ökológiai és szociális hatásai, foglalkozási ágak;
egészségkultúra	egészséges életmód, korszerű táplálkozás, napi testmozgás, öltözködés, baleset megelőzés, ergonómia, pályaártalmak, káros szenvedélyek, mentálhigiéné;
biztonságkultúra	az egyéni és társadalmi létet veszélyeztető tényező felismerése, az egyén felelőssége a vészhelyzetek kialakulásában, kialakításában, katasztrófavédelem (tűz- és polgári védelem, tervezés, megelőzés, beavatkozás, értékelés);
fogyasztói kultúra	termék, termékszerkezet, termékelemzés, áru, piac, marketing, reklámkereskedelem,
	fogyasztóvédelem, tudatos fogyasztás, pénzgazdálkodás, takarékosság,gazdaságosság, minőség és biztonság;
szabadidő-kultúra	önfejlesztés, társas kapcsolatok, sport, művelődés, szórakozás, játék;
információs kultúra	kommunikációs rendszerek, információs rendszerek, modellezés, mérés, vezérlés és 	szabályozás, automatizált rendszerek, robotika, technikai újdonságok befogadása;
pályaorientáció	személyes igények meghatározása, a tanulás szerepe a sikerben, az ismeretek, 	tapasztalatok, élmények hatása a pályacélok kitűzésében, a folyamatos fejlődés 	lehetősége és szükségessége.
(Forrás: NAT 3)

Értékelés
	A tanulói tevékenység folyamatos megfigyelése alapján szóban, a kész produktumot az előzetesen meghatározott szempontok szerint elsősorban funkcionálisan.
	Tanulói önértékelés.
	Konkrét közlekedési helyzetek megoldásának értékelése, tesztlapon, szóban.
	A feltételeket a mért követelmények szintje szerint kell megválasztani témáként, vagy jól behatárolható altémánként. 
	Szóbeli értékelés minden alkalommal az órai közös munkára vonatkozóan, valamint egyénileg, adott szempontoknak megfelelően.
	Érdemjeggyel értékeljük a tevékenységeket, amit a produktum jelenít meg. Nem az esztétikum, hanem az önállóság, munkatempó a meghatározó.
	Szintén érdemjeggyel minősítjük az elméleti ismeretekről számot adó mérőlapokat, táblázatokat, feleletválasztós teszteket, összefüggő szóbeli feleleteket.
Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
	A tanítás-tanulás folyamata szervezésének alapja a tanterv, s nem a tankönyv. A tankönyv segédeszköz.
	A tankönyv legyen:
	- NAT / Kerettanterv kompatíbilis.
	- Teljes felmenőrendszerű.
	- Jól strukturált, emelje ki a lényeget.
	- Ábra- és képanyaga segítse a tanulói megértést.
	- A segédletek és taneszközök szolgálják a tevékenykedtetést, segítsék a tanulói önállóságot.
A tanterv alkalmazásának feltételei
Személyi feltétel: technika, műszaki ismeretek szakos főiskolai végzettségű tanár.
Tárgyi feltételek: speciális bútorzattal berendezett műhelyterem, tankonyha, melyekben kézi szerszámok és eszközök, a tanulói munkáltatáshoz szükséges anyagok rendelkezésre állnak.
Taneszköz javaslat: a funkcionális taneszközjegyzék szerinti információhordozók, modellezés eszközei.
Foglalkozások szervezése: a tanulók testi épségének megóvása és a balesetmentes munkavégzés érdekében 16 fő fölött csoportbontást javaslunk.

Életvitel és gyakorlati ismeretek 1. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Munkakultúra	18	
Háztartáskultúra	3	
Környezetkultúra	3	
Közlekedéskultúra	4	
Egészségkultúra	3	
Biztonságkultúra	2	
Fogyasztói kultúra	2	
Szabadidő-kultúra	2	
Összesen:	37	
Javaslat az órakeret felhasználásához, valamint a témakörök tanmenetbe rendezéséhez:
1óra – az év bevezető órája. A tantárgy speciális elvárásainak megbeszélése. Felhívás a gyűjtőmunkára, pl. anyagmaradékok, dobozok, képek.
2-3 óra – ünnepi készülődés (a tanultak önálló alkalmazása).
1-2 óra tanulmányi kirándulás (termések, levelek gyűjtése, építmények, tárgyak megfigyelése).
1 óra filmvetítés, közvetlenül nem megtekinthető kézműves szakmákról.
A témaköröket (ismeretköröket) a párhuzamos feldolgozást lehetővé tevő témákba kell rendezni annak érdekében, hogy a tantárgyi sajátosságok érvényesüljenek, és ez által a tantárgy betöltse a személyiségfejlesztésben vállalt szerepet.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök

Első technika könyvem, vagy Technika 1. osztályosoknak (az alkalmazásban a tanterv az irányadó).
Tanári kézikönyvek, szemléltető sorok.
Fázisrajzok, mintadarabok.
Technika 1-4. Tantervi útmutató.
Technika kézikönyv az 1-2. osztály tanítói számára.
Építő- és szerelőkészlet, valamint ezek munkalapjai.
A továbbhaladás feltételei
Az első évfolyam végén a NAT nem határoz meg a továbbhaladáshoz szükséges feltételeket, az első és második évfolyamot egy fejlesztési szakasznak tekinti.
Témakör
MUNKAKULTÚRA 1.
Óraszám:	18
Altémák címei	
 Anyagok.
 Az anyagok felhasználása.
 Tervezés
 Mérés.
Feldolgozásuk párhuzamosan történjen.	
Tevékenységek	
 Természetes anyagok – agyag, homok, fa, termések, levelek – érzékszervi vizsgálata.
 A célnak megfelelő anyag kiválasztása a tulajdonságok figyelembevételével.
 Anyagalakítások: képlékeny anyagok (agyag, gyurma, só-liszt gyurma)
                                 gyúrás, lapítás, sajtolás, formázás kézzel és mintázó eszközökkel, mérés becsléssel, méretre alakítás
                                 papír (kulőr, tafett, selyem, rajzlap) sodrás, hajtogatás, tépés, nyírás, ragasztás, mérés becsléssel,
                                 összehasonlítással,
                                 fonal (hímző, kötő),
                                 fa (hurkapálca) darabolás tördeléssel, csiszolás, mérés összehasonlítással, azonos méretre alakítás,
                                 fém (alumínium fólia) darabolás, sodrás, mintázás.
 Építés, alkotás egyéni elképzelés, minta vagy fénykép, esetleg látszati rajz alapján, a tanultak alkalmazása során.

	
Ismeretek
	
 Természetes és mesterséges anyag.
 Látás és tapintás útján észlelt tulajdonságok: alak, alakíthatóság, keménység, képlékenység, puhaság, simaság, szilárdság, törékenység.
 Terv, munkamenet, műveleti sorrend.
 Kézművesség.
 Méret, becslés.
 Hosszúság, szélesség, mélység, magasság, távolság.
 Használati tárgy, modell.
 A munkahely rendje.
 A szerszámok rendeltetésszerű használata (olló, ecset, csiszolóvászon, mintázóeszköz).	
Témakör
HÁZTARTÁSKULTÚRA 1.
Óraszám:	3
Altémák címei	
 Család
 Házimunkák
 Takarékosság.	
Tevékenységek	
 Családi munkamegosztás megjelenítése szimbólumok felhasználásával.
 Napirend tervezése.
 Zsebpénz beosztása.	
Ismeretek	
 Család, háztartás, házimunka.
 Munkamegosztás, önkiszolgálás.
 Gazdálkodás, takarékosság, szolgáltatások.	
Témakör
KÖRNYEZETKULTÚRA 1.
Óraszám:	3
Altémák címei	
 Tárgyi környezet.
 Építés, modellezés.	
Tevékenységek	
 Építés síkban építőelemekből.
 Alakrajz és körvonalrajz használata, készítése.
 Szerelőgyakorlatok: csuklózó és merev szerkezetek elemzése, létrehozása.	
Ismeretek	
 Fogalmak: modell, használati tárgy, funkció, építőelem, alakrajz, körvonalrajz, szerkezeti tulajdonságok, kötőelem.
 Tárgyak szerkezeti részei, azok funkciója.	
Témakör
KÖZLEKEDÉSKULTÚRA 1.
Óraszám:	4
Altémák címei	
 Gyalogos közlekedés.
 Tömegközlekedés.
 Utazás.	
Tevékenységek	
 Részvétel a közlekedésben: haladás a gyalogjárón, áthaladás az úttesten.
 Utazás tömegközlekedési eszköz igénybevételével.
 Elemi tájékozódás az autóbusz vagy villamos menetrendben.	

Ismeretek	
 Közlekedés, gyalogos közlekedés, tömegközlekedés, a közlekedés résztvevői.
 Jelek, jelzések, szabályok a közlekedésben.
 Helyes magatartás és viselkedés a közlekedésben való részvételkor és veszélyhelyzet esetén. 	
Témakör
EGÉSZSÉGKULTÚRA 1.
Óraszám:	3
Altémák címei	
 Elemi higiénés szokások.
 Egészségvédő motívumok: rendszeres táplálkozás, mozgás, kézmosás, zsebkendő használata.
Az egészségügyi szolgáltatások igénybevétele. 	
Tevékenységek	
 Fogmosás, kézmosás.
 Beteglátogatás.
 Fogászati vizsgálat, fogmosás.	
Ismeretek	
 Egészséges életmód, rendszeres táplálkozás, helyes napirend, higiéné, egészségvédelem.
 Teendők betegség észlelésekor.
 Egészségügyi szolgáltatás, helyes viselkedés a fogorvosi rendelőben.	
Témakör
BIZTONSÁGKULTÚRA 1.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Baleseti lehetőségek a háztartásban.
 Baleseti lehetőségek a közlekedésben.
 Teendők baleset vagy sérülés észlelése esetén.	
Tevékenységek	
 Segélyhívás gyakorlása.
 Veszélyforrások elemzése.
 Horzsolásos seb ellátása.	
Ismeretek	
.Veszélyhelyzet, baleset, közérdekű telefonszámok.
 Mosó és tisztítószerek a háztartásban.
 A kéziszerszámok veszélyei.
 Felkészülés a fogorvosi vizsgálatra; előzetes teendők, viselkedési elvárások.	
Témakör
FOGYASZTÓI KULTÚRA 1.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Vásárlás.
 Takarékosság.
Szolgáltatások. 	
Tevékenységek	
 Napi bevásárlási terv készítése.
 Zsebpénz felhasználásának tervezése.
 Levélfeladás.	
Ismeretek	
 Munkamegosztás, önként vállalt feladatok, napi bevásárlás (hol, mit, mennyiért, mennyi idő alatt?).
 Gazdálkodás, bevétel, kiadás, megtakarítás.
 Szolgáltatások a takarékosságban.
 Postai küldemények.	

Témakör
SZABADIDŐ-KULTÚRA 1.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Napirend.
 Könyvtár.
 Színházlátogatás.	
Tevékenységek	
 Időbeosztás, napirend tervezése.
 Folyóirat-olvasó igénybevétele.
 Színházi előadás megtekintése.	
Ismeretek	
 Tervszerűség, időterv.
 Művelődés, önfejlesztés.
 Művelődés, szórakozás.	

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Az első évfolyam végén a kerettanterv nem határoz meg a továbbhaladáshoz szükséges feltételeket, az első és második évfolyamot egy fejlesztési szakasznak tekinti.

Életvitel és gyakorlati ismeretek 2. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Munkakultúra	16	
Háztartáskultúra	4	
Környezetkultúra	4	
Közlekedéskultúra	4	
Egészségkultúra	3	
Biztonságkultúra	2	
Fogyasztói kultúra	2	
Szabadidő-kultúra	2	
Összesen:	37	
Javaslat az órakeret felhasználásához, valamint a témakörök tanmenetbe rendezéséhez:
1óra – (az év bevezető órája) A tantárgy speciális elvárásainak megbeszélése. Felhívás a gyűjtőmunkára, pl. anyagmaradékok, dobozok, képek.
1óra – (az év utolsó órája) az évi munka értékelése, a következő év előkészítése.
2-3 óra – ünnepi készülődés (a tanultak önálló alkalmazása).
1-2 óra tanulmányi kirándulás (termések, levelek gyűjtése, építmények, tárgyak megfigyelése).
A témaköröket (ismeretköröket) a párhuzamos feldolgozást lehetővé tevő témákba kell rendezni annak érdekében, hogy a tantárgyi sajátosságok érvényesüljenek, és ez által a tantárgy betöltse a személyiségfejlesztésben vállalt szerepet.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Második technika könyvem, vagy Technika 2. osztályosoknak (az alkalmazásban a tanterv az irányadó).
Tanári kézikönyv.
Technika 1-4. Tantervi útmutató.
Technika kézikönyv az 1-2. osztály tanítói számára.
Mintadarabok.
Folyamatábrák.
Építő- és szerelőkészlet + ezek munkalapjai.

Témakör
MUNKAKULTÚRA 2.
Óraszám:	16
Altémák címei	
 Az anyagok feldolgozása.
 Tervezés.
 Mérés.
Az altémák párhuzamosan kerüljenek feldolgozásra.	
Tevékenységek	
 Anyagok (papír, textil, fa, háncs, vessző, kukoricaszár) hasítással, csavarással, nyújtással, összenyomással történő vizsgálata.
 A papírkészítés folyamatának elemi szintű megismerése.
 Egyszerű tárgyak tervezése, készítése papírból, fonalból, textilből; előrajzolás, szabás, szerelés ragasztással, csomózással, varrással.
 Rajzvázlatok készítése: kicsinyítés, nagyítás, méretmegadás.
 Tárgyak készítése hagyományos kézműves technológiával háncsból, vesszőből, faágból, kukoricaszárból.
 Takarékos anyagfelhasználás.
 Mérés becsléssel.	
Ismeretek	
 Anyagvizsgálat.
 Nyersanyag, alapanyag, termék (a papírgyártáson keresztül).
 Anyagátalakítás.
 Anyagtakarékosság.
 Vázlatrajz, méret, méretarány.	
 Témakör
HÁZTARTÁSKULTÚRA 2.
Óraszám:	4
Altémák címei	
 Rokonság.
 Házimunkák
 Takarékosság.	
Tevékenységek	
 Meghívó, pohárjelző és asztaldísz készítése.
 Szalvétahajtogatás.
 Rendrakás, ruhadarabok hajtogatása, portörlés.	
Ismeretek	
 Rokonsági viszonyok.
 Vendégvárás, vendéglátás, viselkedési szabályok, elvárások.
 Munkaterv, takarékosság az idővel, energiával munkavégzés közben.	
Témakör
KÖRNYEZETKULTÚRA 2.
Óraszám:	4
Altémák címei	
.Építőelemekkel végzett gyakorlatok.
 Szerelőelemekkel végzett gyakorlatok.	
Tevékenységek	
 Szobabelső térbeli megépítése modell-lapról, majd önálló elképzelés alapján.
 Makett építése látszati rajz alapján, építőelemekből.
 Térbeli tárgyi modellek szerelőelemekből. A működés feltételeinek megállapítása és biztosítása a modellen.	
Ismeretek	
 Tárgy és funkció látszati kép, arány.
 Alaprajz, szimbólum.
 Folyamatábra.
 Szerkezeti megoldás, sarokpánt, toldás lapolással, rácsos szerkezet.	
Témakör
KÖZLEKEDÉSKULTÚRA 2.
Óraszám:	4
Altémák címei	
 Közlekedési helyzetek.
 Utazás.	
Tevékenységek	
 Közlekedési helyzetek modellálása terepasztalon, szituáció-elemzés.
Az iskola környékének felvázolása a közlekedési táblák és jelek feltüntetésével, terepasztal összeállítása modulokból.
 Utazás a vonaton, a mozgólépcsőn. Magatartásformák gyakoroltatása.	
Ismeretek	
 Forgalomirányítás és jelzései: jelzőtáblák, jelzőlámpák, gyalogátkelőhelyek, biztonsági sáv.
 Vasúti átjáró, sorompók.
 Felszállás, leszállás. Írott és íratlan szabályok utazás alkalmával.
 Veszélyhelyzetet előidéző magatartás, és annak kiküszöbölése.	
Témakör
EGÉSZSÉGKULTÚRA 2.
Óraszám:	3
Altémák címei	
 Időbeosztás, napirend.
 Egészséges életmód.
 Környezetünk és az egészség.	
Tevékenységek	
 Az én napom: rajzos bemutatás.
 Mozgásos játékok, séta.
 Különböző csomagolóanyagok csoportosítása a hatásuk alapján.	
Ismeretek	
 Napi testmozgás, hasznos időtöltés, pótcselekvés.
 Egészséges életmód. Az évszaknak megfelelő öltözködés.
 Egészséget károsító anyagok, szerek.	
Témakör
BIZTONSÁGKULTÚRA 2.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Baleseti lehetőségek a háztartásban.
 Baleseti lehetőségek a közlekedésben.
 Teendők baleset vagy sérülés észlelése esetén.	
Tevékenységek	
 Segélyhívás gyakorlása.
 Veszélyforrások elemzése.
 Kisebb vágott seb ellátása.	
Ismeretek	
.Veszélyhelyzet, baleset, közérdekű telefonszámok.
 A környezet anyaga mint veszélyforrás.
 Elektromos készülékek veszélyei.	

Témakör
FOGYASZTÓI KULTÚRA 2.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Vásárlás.
 Takarékosság.
Szolgáltatások. 	
Tevékenységek	
 Napi bevásárlási terv készítése. Bevásárlási útvonal tervezése az áruk elhelyezkedésének megfelelően.
 Zsebpénz felhasználásának tervezése. Fontossági sorrend a pénz beosztásakor.
 Látogatás a ruhatisztító felvevőhelyén.	
Ismeretek	
 Munkamegosztás, önként vállalt feladatok, napi bevásárlás (hol, mit, mennyiért, mennyi idő alatt?).
 Gazdálkodás, bevétel, kiadás, megtakarítás. Gazdálkodás az idővel.
 Szolgáltatások a takarékosságban.	
Témakör
SZABADIDŐ-KULTÚRA 2.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Napirend.
 Könyvtár.
 Színházlátogatás.	
Tevékenységek	
 Időbeosztás, napirend tervezése.
 Folyóirat-olvasó igénybevétele. Könyvkölcsönzés.
 Színházi előadás megtekintése.	
Ismeretek	
 Tervszerűség, időterv. Tanulási idő, időbeosztás a felkészülésben.
 Művelődés, önfejlesztés. Képes enciklopédia.
 Társas kapcsolatok, művelődés, szórakozás.	

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	A munka és a technika szükségessége, jelentősége és szerepe az emberi életben, haszna és veszélyei: a fenntartható fejlődés gondolata.
-	Tudja felsorolni a természetes és mesterséges környezet néhány elemét.
-	Konkrét esetekben ismerje fel a technikai problémát.
-	Nevezze meg környezete tárgyainak anyagát.
•	Dokumentumismeret (tárgy, könyv, hálózati dokumentum).
•	Keressen tanári irányítással saját tapasztalatai alapján megoldásokat a probléma helyzetekre.
•	Az alkotás folyamata, a gyakorlati probléma-felismerési és problémamegoldó folyamat részei.
-	Fogalmazza meg szóban, tanári segítséggel az adott technikai problémát.
	Mutasson be egy általa megismert szakmát.
-	Mondja el a munkafolyamatot rajzos folyamatábráról.
-	Állapítsa meg, hogy egy anyagon belül az egyes fajták tulajdonságai hogyan befolyásolják a megmunkálhatóságot.
-	Azonosítsa a térbeli képet a tárggyal.
-	Ábrázolja a szobája egy-két berendezési tárgyát vázlatrajzban.
-	Tudjon összehasonlítással mérni.
-	Soroljon fel néhány fontos háztartási munkát.
-	Mondja el elemi szinten a gazdálkodás, takarékosság, szolgáltatás fogalmak tartalmát.

•	Munkavégzési és tanulási szokások:
-	Vegye figyelembe az építés során az arányokat, oldja meg a tárgy és a funkció összhangját.
-	Jellemezzen egy-két természeti anyagot.
-	Mutasson rá a megismert anyagok legjellemzőbb tulajdonsága és a felhasználhatósága közötti
	       összefüggésre.
-	Válassza ki a tanult megmunkáláshoz szükséges szerszámot, eszközt.
-	Cselekedjen a kiadott munkaszokásoknak megfelelően.
-	Alkosson ítéletet adott probléma megoldásáról.
-	Törekedjen a tanult eljárások, munkafogások szabályos alkalmazására, elvégzésére.
-	Viselkedjen az előírásoknak megfelelően az úttesten való áthaladáskor.
-	Vegye figyelembe és alkalmazza a közlekedési táblák nyújtotta információkat.
-	Mutassa be a járművekre való fel – és leszállást.
-	Fogadja el a közlekedésben résztvevőkkel szemben alkalmazandó írott és íratlan szabályokat.
-	Soroljon fel néhány fontos háztartási munkát.
-	Mondja el elemi szinten a gazdálkodás, takarékosság, szolgáltatás fogalmak tartalmát.
-	Vállaljon el egy-két háztartási munkát és hajtsa végre.

Életvitel és gyakorlati ismeretek
 3. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Munkakultúra	16	
Háztartáskultúra	4	
Környezetkultúra	4	
Közlekedéskultúra	4	
Egészségkultúra	3	
Biztonságkultúra	2	
Fogyasztói kultúra	2	
Szabadidő-kultúra	2	
Összesen:	37	

Javaslat az órakeret felhasználásához, valamint a témakörök tanmenetbe rendezéséhez:
1óra – (az év bevezető órája) A tantárgy speciális elvárásainak megbeszélése. Felhívás a gyűjtőmunkára, pl. anyagmaradékok, dobozok, képek.
1óra – (az év utolsó órája) az évi munka értékelése, a következő év előkészítése.
2-3 óra – ünnepi készülődés (a tanultak önálló alkalmazása).
1-2 óra tanulmányi kirándulás (termések, levelek gyűjtése, építmények, tárgyak megfigyelése).
A témaköröket (ismeretköröket) a párhuzamos feldolgozást lehetővé tevő témákba kell rendezni annak érdekében, hogy a tantárgyi sajátosságok érvényesüljenek, és ez által a tantárgy betöltse a személyiségfejlesztésben vállalt szerepet.
Az utolsó három témakör az előző évfolyam tananyagának továbbfejlesztése, valamint elmélyítése.
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Harmadik technika könyvem, vagy Technika 3. osztályosoknak (az alkalmazásban a tanterv az irányadó).
Tanári kézikönyv.
Technika 1-4. Tantervi útmutató.
Technika kézikönyv a 3-4. osztály tanítói számára.
Mintadarabok.
Folyamatábrák.
Építő- és szerelőkészlet + ezek munkalapjai.

Témakör
MUNKAKULTÚRA 3.
Óraszám:	16
Altémák címei	
 Anyagalakítás.
 Műszaki ábrázolás.
 Mérés
Az altémák párhuzamosan kerüljenek feldolgozásra.	
Tevékenységek	
 Anyagok összeválogatása használati tárgyak készítéséhez a szerkezet, a tulajdonság, funkció összefüggéseire alapozva: papír, textil, fa, fém felhasználásával.
Munkamenet összeállítása műszaki rajz alapján.
 Előkészítő és alakító műveletek végzése a választott anyagokon: előrajzolás, darabolás, hajlítás, faragás.
 Saját ötlet megvalósítása a funkció, forma, esztétikum együttes figyelembevételével.
 A nyírás, a fonás, faragás gyakorlása.
 A szükséges szerszámok és eszközök balesetmentes használata.
 Méretek leolvasása rajzokról.
Mérés, előrajzolás vonalzóval.
 Mérési eredmények följegyzése.	
Ismeretek	
 Műszaki rajz.
 Méretezés, méretezés elemei: méretsegédvonal, méretvonal, méretnyíl, méretszám.
 Vonalfajták, és jelentésük.
 Előkészítő művelet, alakító művelet.
 Szerkezet.
 Formálhatóság, terhelhetőség.	
Témakör
HÁZTARTÁSKULTÚRA 3.
Óraszám:	4
Altémák címei	
 Házimunkák.
 Takarékosság.	
Tevékenységek	
 A háztartást megkönnyítő eszközök megismerése és használatuk gyakorlása: kézi takarító és konyhai eszközök használata.
 Az életkornak megfelelő önkiszolgáló tevékenység: tisztálkodás, öltözködés.
 Helyes idő-, anyag- és pénzbeosztás.
 Terítés reggelihez, vacsorához.
 A telefon használata.	
Ismeretek	
  Háztartási eszközök: kézi, gépi.
 Takarítóeszközök, konyhai eszközök.
 Napirend.
 Alapteríték.
 Jövedelem, bevétel, kiadás, megtakarítás.	

Témakör
KÖRNYEZETKULTÚRA 3.
Óraszám:	4
Altémák címei	
.Építőelemekkel végzett gyakorlatok.
 Szerelőelemekkel végzett gyakorlatok.	
Tevékenységek	
 Egyszerű épület makettek irányított készítése megadott alaprajz szerint: a lakás belső tereinek megjelenítése.
 A rajz és a tárgy megfeleltetése.
.A környezeti objektumok szerkezeti megoldásainak modellezése.
 Billenő és lengő szerkezet modellezése.
 Stabilitást és mozgást biztosító megoldások modellezése.	
Ismeretek	
 Település, lakástípusok, lakásalaprajz.
 Belső tér, belső terek esztétikája.
 Álló és mozgó szerkezet.
 Stabilitás.	
Témakör
KÖZLEKEDÉSKULTÚRA 3.
Óraszám:	4
Altémák címei	
 Kerékpáros közlekedés.
 Balesetmegelőzés.	
Tevékenységek	
 A kerékpár biztonsági berendezéseinek ellenőrzése.
 Elindulás, megállás, kanyarodás.
 Veszélyhelyzetek elemzése.	
Ismeretek	
 Láthatóság.
 Biztonsági berendezés: világítás, prizmák, fékek, lánc- és sárvédők.
 Helyes magatartás és viselkedés a közlekedésben való részvételkor és veszélyhelyzet esetén. 	
Témakör
EGÉSZSÉGKULTÚRA 3.
Óraszám:	3
Altémák címei	
 Táplálkozás.
 Öltözködés.
 Egészségmegőrzés.	
Tevékenységek	
 Egészséges reggeli megtervezése.
 Az időjárásnak megfelelő öltözködés gyakorlása.
 Szemtorna.	
Ismeretek	
 Rendszeres étkezés, táplálék, tápanyag.
 Hőérzet, réteges öltözködés.
 Izomfáradás.	

Témakör
BIZTONSÁGKULTÚRA 3.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Baleseti lehetőségek a háztartásban.
 Baleseti lehetőségek a közlekedésben.
 Teendők baleset vagy sérülés észlelése esetén.	
Tevékenységek	
 Segélyhívás gyakorlása.
 Veszélyforrások elemzése.
 Kisebb vágott seb ellátása.	
Ismeretek	
.Veszélyhelyzet, baleset, közérdekű telefonszámok.
 A környezet anyaga mint veszélyforrás.
 Elektromos készülékek veszélyei.	
Témakör
FOGYASZTÓI KULTÚRA 3.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Vásárlás.
 Takarékosság.
Szolgáltatások. 	
Tevékenységek	
 Napi bevásárlási terv készítése. Bevásárlási útvonal tervezése az áruk elhelyezkedésének megfelelően.
 Zsebpénz felhasználásának tervezése. Fontossági sorrend a pénz beosztásakor.
 Látogatás a ruhatisztító felvevőhelyén.	
Ismeretek	
 Munkamegosztás, önként vállalt feladatok, napi bevásárlás (hol, mit, mennyiért, mennyi idő alatt?).
 Gazdálkodás, bevétel, kiadás, megtakarítás. Gazdálkodás az idővel.
 Szolgáltatások a takarékosságban.	
Témakör
SZABADIDŐ-KULTÚRA 3.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Napirend.
 Könyvtár.
 Színházlátogatás.	
Tevékenységek	
 Időbeosztás, napirend tervezése.
 Folyóirat-olvasó igénybevétele. Könyvkölcsönzés.
 Színházi előadás megtekintése.	
Ismeretek	
 Tervszerűség, időterv. Tanulási idő, időbeosztás a felkészülésben.
 Művelődés, önfejlesztés. Képes enciklopédia.
 Társas kapcsolatok, művelődés, szórakozás.	

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
-	A munka és a technika szükségessége, jelentősége és szerepe az emberi életben, haszna és veszélyei: a fenntartható fejlődés gondolata
-	Sorolja fel az élővilág és a tárgyi környezet lényeges kapcsolódási pontjait.
-	Konkrét esetekben ismerje fel a technikai problémát.
-	Mondjon példát az anyag alakítás és a tulajdonság módosulása közötti összefüggésre.
-	Dokumentumismeret (tárgy, könyv, hálózati dokumentum)
•	Gyűjtsön információkat a foglalkozásokhoz.
-	Az alkotás folyamata, a gyakorlati probléma-felismerési és problémamegoldó folyamat részei
-	Fogalmazza meg önállóan az adott technikai problémát.
-	Indokolja meg a választott megoldást.
-	Fogalmazza meg s próbálkozzon a funkció, forma és esztétikum együttes érvényesítésével.
-	Állapítsa meg, hogy egy anyagon belül az egyes fajták tulajdonságai hogyan befolyásolják a megmunkálhatóságot.
-	Azonosítsa a tárgyat a műszaki rajzával.
-	Olvassa le a tárgy méreteit.
-	Alkalmazza önállóan a vonalzóval való mérést és előrajzolást.
-	Fogadja el társai véleményét.
-	Munkavégzési és tanulási szokások
-	Tartsa rendben és tisztán a munkahelyét.
-	Foglalja össze tapasztalatait a megismert anyagokról, szerkezetekről.
-	Tudatosan bővítse ismereteit az anyagok tulajdonságai területén.
-	Fogadja el, lássa be a szimbólumok szükségességét a műszaki információközlésben.
-	Mutasson rá a megismert anyagok legjellemzőbb tulajdonsága és a felhasználhatósága közötti összefüggésre.
-	Válassza ki a tanult megmunkáláshoz szükséges szerszámot, eszközt.
-	Cselekedjen a kiadott munkaszokásoknak megfelelően.
-	Alkosson ítéletet adott probléma megoldásáról.
-	Törekedjen a tanult eljárások, munkafogások szabályos alkalmazására, elvégzésére.
-	Ismerje fel a veszélyhelyzeteket és találja meg az elkerülés lehetőségét.
-	Sorolja fel a városokban használt tömegközlekedési eszközök igénybevételének módját.
-	Ismerje fel az alapvető háztartási munkákhoz tartozó eszközöket.
-	Tervezze meg napirendjét.
-	Magyarázza el konkrét példán a takarékossági lehetőségeket.

Életvitel és gyakorlati ismeretek 
4. évfolyam
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Munkakultúra	16	
Háztartáskultúra	4	
Környezetkultúra	4	
Közlekedéskultúra	4	
Egészségkultúra	3	
Biztonságkultúra	2	
Fogyasztói kultúra	2	
Szabadidő-kultúra	2	
Összesen:	37	
Javaslat az órakeret felhasználásához, valamint a témakörök tanmenetbe rendezéséhez:
1óra – (az év bevezető órája) A tantárgy speciális elvárásainak megbeszélése. Felhívás a gyűjtőmunkára, pl. anyagmaradékok, dobozok, képek.
1óra – (az év utolsó órája) az évi munka értékelése, a következő év előkészítése.
2-3 óra – ünnepi készülődés (a tanultak önálló alkalmazása).
1-2 óra tanulmányi kirándulás (termések, levelek gyűjtése, építmények, tárgyak megfigyelése).
A témaköröket (ismeretköröket) a párhuzamos feldolgozást lehetővé tevő témákba kell rendezni annak érdekében, hogy a tantárgyi sajátosságok érvényesüljenek, és ez által a tantárgy betöltse a személyiségfejlesztésben vállalt szerepet.
Az utolsó három témakör az előző évfolyam tananyagának továbbfejlesztése, valamint elmélyítése.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Negyedik technika könyvem, vagy Technika 4. osztályosoknak (az alkalmazásban a tanterv az irányadó).
Tanári kézikönyv.
Technika 1-4. Tantervi útmutató.
Technika kézikönyv a 3-4. osztály tanítói számára.
Mintadarabok.
Folyamatábrák.
Építő- és szerelőkészlet + ezek munkalapjai.

Témakör
MUNKAKULTÚRA 4.
Óraszám:	14
Altémák címei	
 Anyagalakítás.
 Műszaki ábrázolás.
 Mérés
Az altémák párhuzamosan kerüljenek feldolgozásra..	
Tevékenységek	
 Technológiai lépések helyes alkalmazása, önálló tervezés és kivitelezés pl. papírdoboz, ékszerek tervezése és készítése, különböző anyagok (üveg, műanyag, fa, fém, kerámia) felhasználásával.
 Az alapanyagok célszerű kiválasztása és a legkevesebb hulladékra törekvés a munkafolyamatokban.
 .A festés, szövés, papírmerítés technológiai lépéseinek megismerése és helyes alkalmazása.
 A mérés és a rajzeszközök használatának gyakorlása
 Nézeti képek olvasása.
 A feladat elképzelése, megoldási tervek készítése.
 A forma, a funkció és a méret közötti összefüggések megállapítása és felhasználása a tervezés során.
 A műveleti sor önálló megalkotása és végrehajtása.	
Ismeretek	
 Szerkezeti anyagok és szerepük.
 Technológia, célszerűség.
 Hulladék és melléktermék.
 Termék.
 Nézeti ábrázolás.	
Témakör
HÁZTARTÁSKULTÚRA 4.
Óraszám:	4
Altémák címei	
 Házimunkák.
 Takarékosság.	
Tevékenységek	
 A háztartást megkönnyítő eszközök megismerése és használatuk gyakorlása: kézi takarító és konyhai eszközök használata.
 Az életkornak megfelelő önkiszolgáló tevékenység: tisztálkodás, öltözködés.
 Helyes idő-, anyag- és pénzbeosztás.
 Terítés reggelihez, vacsorához.
 A telefon használata.	
Ismeretek	
  Háztartási eszközök: kézi, gépi.
 Takarítóeszközök, konyhai eszközök.
 Napirend.
 Alapteríték.
 Jövedelem, bevétel, kiadás, megtakarítás.	
Témakör
KÖRNYEZETKULTÚRA 4.

Óraszám:	6
Altémák címei
	
.Építőelemekkel végzett gyakorlatok.
 Szerelőelemekkel végzett gyakorlatok.	

Tevékenységek	
 A városi és falusi élet összehasonlítása és vélemény megfogalmazása: épített környezet városon és falun.
 A nagyvárosi élet előnyeinek és hátrányainak megbeszélése.
 Épületek, építmények, házak modellezése különböző természeti és átalakított anyagokból.
 Működő modellek: közlőművek modellezése.	
Ismeretek	
 Épített környezet, építmények (épület, út, alagút, híd, felüljáró, toronyház, torony).
 Életfeltételek, életkörülmények.
 Az építkezés anyagai.
 Stabilitás, cserélhetőség, szabvány.
 Közlőmű.	
Témakör
KÖZLEKEDÉSKULTÚRA 4.
Óraszám:	4
Altémák címei	
 Tömegközlekedés.
 Kerékpáros közlekedés.	
Tevékenységek	
 Közlekedés tömegközlekedési eszközökkel: szárazföldi, vízi- és légi közlekedési eszközök.
 A tömegközlekedési eszközök igénybevételéhez szükséges információk elérése.
 A kerékpáros közlekedés gyakorlása.	
Ismeretek	
 Menetrend, a menetrendben használt jelölések.
 A forgalomban való részvétel előírásai.	
Témakör
EGÉSZSÉGKULTÚRA 4.
Óraszám:	3
Altémák címei	
 Betegségek.
 Egészségmegőrzés.	
Tevékenységek	
 Fájdalomcsillapítás gyógyszerek nélkül.
 Egészségügyi szolgáltatások igénybevétele.	
Ismeretek	
 A fájdalomérzés.
 Az egészséget károsító szerek: nikotin, alkohol, drogok veszélyei.	
Témakör
BIZTONSÁGKULTÚRA 4.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Baleseti lehetőségek a háztartásban.
 Baleseti lehetőségek a közlekedésben.
 Teendők baleset vagy sérülés észlelése esetén.	
Tevékenységek	
 Segélyhívás gyakorlása.
 Veszélyforrások elemzése.	
Ismeretek	
.Az egyéi létet veszélyeztető tényezők.
 Egyéni felelősség.
 Katasztrófa.	

Témakör
FOGYASZTÓI KULTÚRA 4.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Vásárlás.
 Takarékosság.
Szolgáltatások. 	
Tevékenységek	
 Napi bevásárlási terv készítése.
 Zsebpénz felhasználásának tervezése.
 Néhány szolgáltatás bemutatása.	
Ismeretek	
 Reklám, marketing.
 Olcsóbb beszerzés.
 Családi költségvetés.
 Szolgáltatások a takarékosságban.	
Témakör
SZABADIDŐ-KULTÚRA 4.
Óraszám:	2
Altémák címei	
 Napirend.
 Szabadidő-tevékenységek.	
Tevékenységek	
 Időbeosztás, napirend tervezése.
 Klubfoglalkozás tervezése, lebonyolítása.
 Kedvenc olvasmány és televízió-műsor bemutatása.	
Ismeretek	
 Tervszerűség, időterv.
 Művelődés, önfejlesztés. Képes enciklopédia. Társas kapcsolatok, művelődés, szórakozás.	

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	A munka és a technika szükségessége, jelentősége és szerepe az emberi életben, haszna és veszélyei: a fenntartható fejlődés gondolata
•	Sorolja fel az épített környezet hagyományos és korszerű elemeit
•	Alkosson véleményt és indokolja a nagyvárosi élet előnyeit és hátrányait.
•	Lássa be a szelektív hulladékgyűjtés hasznosságát.
•	Felismert technikai problémákhoz végezzen anyagvizsgálatot.
•	Alkosson ítéletet a vizsgálati eredményekről.
•	Dokumentumismeret (tárgy, könyv, hálózati dokumentum).
•	Gyűjtsön információkat az alkotómunkához, a foglalkozásokhoz és a tervezéshez.
•	Az alkotás folyamata, a gyakorlati probléma-felismerési és problémamegoldó folyamat részei.
•	Indokolja döntéseit az anyagválasztásban.
•	Keressen megoldást az anyagok helyettesítésére
•	Tervezzen dobozokat papírból, ékszereket, használati tárgyakat műanyagból, fémből.
•	Készítsen rajzvázlatot szabásmodellhez, az elrendezési szabályok alapján.
•	Vázolja fel egy tárgy / makett nézeti képeit.
•	Azonosítsa a tárgyat a nézeti képével.
•	Alkalmazza alkotómódon az anyagmegmunkáló műveleteket az építmények modellezésénél.
•	Elemezze a modelleket működőképesség szerint.
•	Munkavégzési és tanulási szokások:
-	Legyen gyakorlott az olló, kés, reszelő, tű, laposfogó, huzalvágó, vonalzó használatának alapfogásaiban.
-	Tervezze meg tevékenységét.
-	Rendelkezzen az elemi munkaszokásokkal: helyes testtartás, rend, pontosság, takarékosság.
-	Használja rendeltetésének megfelelően a szerszámokat, eszközöket.
-	Önként vállaljon részt a háztartás munkafeladataiból.
-	Alkalmazza következetesen az önkiszolgáló tevékenységek elemeit.
-	Mutassa be a lakóhelyén található szolgáltató-helyeket.
-	Ismerje és alkalmazza az egészségmegóvást szolgáló öltözködési módokat.

Életvitel és gyakorlati ismeretek 5. évfolyam
ÓRATERV

Témakör	Óra	
Munkakultúra	11	
Termeléskultúra	2	
Háztartáskultúra	8	
Környezetkultúra	4	
Közlekedéskultúra	3	
Gazdálkodáskultúra	0	
Egészségkultúra	3	
Biztonságkultúra	2	
Fogyasztói kultúra	0	
Szabadidő-kultúra	2	
Információs-kultúra	2	
Pályaorientáció (ld: osztályfőnöki tantervben)		
Összesen:	37	

Témakör
Munkakultúra 5.
Óraszám:	11 óra
Altémák címei	
Anyagvizsgálat, anyagmegmunkálás, mérés, műszaki ábrázolás	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Egyszerű tervek, vázlatok készítése.
Adott terv megvalósítása rajz alapján
Algoritmusok alkalmazása.
Egyszerű megvalósítható terv készítése.	A tervezés folyamata.
A funkció, forma és esztétikum szerinti tervezés. Ezek összefüggése.	
Mérés: mérés milliméter pontossággal, az eredmények rögzítése.	A méret és mérés pontosságának szerepe a technikában.
A méretmegadás elemei, becslés, mérés, méretjelölés.	
Műszaki ábrázolás: méretek és elrendezés leolvasása egyszerű műszaki rajzokról.	A műszaki rajz jelképei, rajzjelek.
Az elrendezés szabályai.	
Elemi anyagvizsgálati módszerek használata (pl. töréspróba)
Tapasztalatok szerzése az anyagok tulajdonságairól.	Az anyagok fizikai vizsgálata.
Fizikai tulajdonságok figyelembevétele, az alkalmazásnál, alakíthatóságnál.
Anyagok csoportosítása: természetes és feldolgozott anyagok.
A vizsgálatok, az alakítások algoritmusa.
	
Az anyagok megmunkálása
Anyagkiválasztás tulajdonság és funkció összefüggéseinek alapján, az előnyök és a hátrányok mérlegelése. Az anyagok helyettesíthetősége. Gazdaságos, környezet-kímélő tevékenységsor tervezése és alkalmazása. Szelektív hulladékgyűjtés az iskolában.	A rendeltetésnek, a formának valamint a készítési eljárásnak megfelelő megoldás kiválasztása és elkészítése. Egyszerű alapanyagok alakítása, a kéziszerszámok kezelése. Rend, időbeosztás, gazdálkodás az anyaggal. Technikatörténet, pályaismeret. A közlekedés fejlődéstörténetének állomásai; szárazföldi, vízi, légi közlekedés.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Algoritmus, műveletsor, feldolgozott anyagok, természetes anyagok, fémek, műanyagok, forma, funkció.
A mérés pontossága, mérés milliméter-pontossággal, vázlatrajz, műszaki rajz, balesetvédelem, célszerűség, szerkezet, értékelési szempontok, környezetkímélő tervezés, műveleti algoritmus, szerszámhasználati alapfogalmak.	

Témakör
Termeléskultúra 5.
Óraszám:	2 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Elemi anyagvizsgálati módszerek használata (pl. töréspróba)
Tapasztalatok szerzése az anyagok tulajdonságairól.
A fa és kő szerepének bemutatása az építészet fejlődésén keresztül. Jellemző tulajdonságainak összehasonlítása.
Technikai rendszerek vizsgálata:
Egyszerű technikai rendszer vizsgálata a rendeltetés, célszerűség, szerkezet, tulajdonság, forma szempontjából. A tapasztalatok rögzítése, rendszerezése. A szempontok összefüggéseinek felfedezése.	Az anyagok fizikai vizsgálata.
Fizikai tulajdonságok figyelembevétele, az alkalmazásnál, alakíthatóságnál.
Anyagok csoportosítása:
•	természetes és 
-	feldolgozott anyagok
A vizsgálatok, az alakítások algoritmusa	
Ismeretek, FOGALMAK	
Alapanyag, félkész termék, hulladék, műveletsor, feldolgozott anyagok, természetes anyagok, fémek, műanyagok, forma, funkció.	
Témakör
Háztartáskultúra 5.
Óraszám:	8 óra
Altémák címei	
Háztartás, Táplálkozás, Ruházkodás, Gazdálkodás	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Háztartás
Takarítás, a takarítóeszközök használata.	Otthon, háztartás, háztartási munkák, munkamegosztás.
Az élettér és higiéniás szempontjai.	
Táplálkozás
Előkészítő, elkészítő és befejező konyhatechnológiai műveletek: tisztítás, darabolás.
Hidegtál összeállítása.
Terítés reggelihez, uzsonnához.
Mosogatás.	Szervezetünk működése, a zavartalan működést biztosító tényezők: ivóvíz, táplálék.
Étrend, az étkezés alkalmai.
Ételkészítés, tápanyagarány, energia.
Terítés, tálalás, mosogatás.
	
Ruházkodás 
A textilanyagok egyszerű anyagvizsgálati módjai.
Néhány öltésfajta elsajátítása.
Hagyományos textilkészítési eljárások.	A textilanyagok eredete.
Fonal, cérna, textília.
Ruházkodás és divattörténet.
Alapvető varró- és díszítőöltések.
Szövés, horgolás.	
Gazdálkodás
A háztartási munka megszervezése.
A ruhaneműk célszerű használata, gondozása.
Az életmód és a gazdálkodás összefüggése.
Jövedelem, bevétel, kiadás.	
A család jövedelme.
A pénz felhasználása „nagyban” és „kicsiben”
Árak, anyagi lehetőségek.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Otthon, otthonosság. A háztartási munka, munkamegosztás. Takarítás. Ételkészítő eljárások. Tisztaság, hulladékkezelés. A magyar konyha jellegzetességei. Alapterítékek. A terítés eszközei. Varrás, hímzés. A szövés és a horgolás alapfogalmai. Jövedelem, bevétel, kiadás. Gazdálkodás: Idő, mozdulatszám, pénz.	

Témakör
Környezetkultúra 5.
Óraszám:	4 óra
Altémák címei	
Az ember és környezete, Eszközhasználat	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Az ember és környezete
A z ember környezetének megfigyelés
A természetes és mesterséges környezet összehasonlítása.
Eszközhasználat
Az ember és állat eszközhasználatának összehasonlítása, a fejlesztés fontosságának felismerése.	A természetes és mesterséges környezet.
Az állatok alkalmazkodása a környezetükhöz.
Az ember védekezése a környezet hatásai ellen.
Az állatok szerszámhasználata.
Az emberi szerszámhasználat kialakulása, egyszerű eszközök.	
Épített tér és környezet:
Egyszerű tárgyak, szerkezetek megalkotásának tervszerű előkészítése és kivitelezése. A környezet esztétikus kialakításának és a környezetkímélő lakásépítésnek bemutatása, pl. kiskert tervezésével. A kertek, a parkok és a szobanövények szerepének bemutatása, pl. egy háznak és udvarának berendezésével. A textíliák lakásban betöltött funkcióinak felsorolása.	Az ember környezet-átalakító tevékenysége.
A mesterséges környezet kialakulása, hatása a természetes környezetre
A természetes és az emberi alkotással létrehozott terek, formák és térképző elemek esztétikai és ergonómiai követelményei.
A harmónia és az esztétikus környezet kialakítása. A lakóházak jellemzői, építési módok változása. A falu és a város. Az otthont és az iskolát díszítő növények ápolása.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Természetes környezet, mesterséges környezet, alkalmazkodás a környezethez, eszköz használat, eszközfejlesztés. Esztétikus környezet, harmónia.	
Témakör
Közlekedéskultúra 5.
Óraszám:	3 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Példák fölsorolása a közlekedés szabályozásának és a szabályok betartásának szükségességére.
A járműhasználattal járó veszélyhelyzetek megelőzése.
A kerékpáros közlekedés gyakorlása. A kerékpár karbantartása.
Az utazással kapcsolatos helyes magatartásformák elsajátítása.	Gyalogosközlekedés településeken. A városi és vidéki gyalogosközlekedés sajátosságai.
Tömegközlekedés. A tömegközlekedés szabályai. A kerékpár története. A kerékpár biztonsági felszerelései. A kerékpáros közlekedés szabályai. A balesetek megelőzésének lehetőségei, elsősegélynyújtás balesetnél.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Gyalogosközlekedés, jel, jelzés, közlekedési szabályok, szállítás, tömegközlekedés.	

Témakör
Egészségkultúra 5.
Óraszám:	3 óra
Altémák címei	
Egészséges életmód, Ergonómia	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Rendszeres táplálkozás. Táplálkozási ritmus.
Az ételek higiénikus elkészítése.
Betegségtünetek azonosítása.
Elemi ergonómiai követelmények értelmezése.	A fejlődő szervezet energiaigénye; ötszöri étkezés.
Az alapanyagok tisztítási műveletei.
A leggyakoribb fertőző betegségek jellemző tünetei.
Konyhatípusok, a konyha célszerű kialakítása, berendezése.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Táplálkozáskultúra, két- és hárompillérű étkezés; a konyhai edények fertőtlenítése, mosás folyó víz alatt, áztatás, hőkezelés; munkafelületek, tárolóhelyek; 	
Témakör
Biztonságkultúra 5.
Óraszám:	2 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Műhelyrend, szerszámismeret, szerszámhasználat.
Az egyén felelőssége önmagáért és társaiért.	Az egyénileg és közösségben végzett szerszámhasználat, anyagok alakításának veszélyei.	
Témakör
Szabadidő-kultúra 5.
Óraszám:	2 óra
Altémák címei	
A szabad idő tervezése.
Társas kapcsolatok.	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
A szabad idő tervezése.
A hobbi és a szórakozási lehetőségek ötödikes korban.	Gyűjtemények készítése, csere, gyűjtés, rendszerezés, tárolás, bemutatás.
Múzeum-, kiállítás látogatás.	
Társas kapcsolatok.
Ünnepek, vendégvárás, vendéglátás.
Ajándék kiválasztása, elkészítése, csomagolása.	Születés- vagy névnapi ünnepség megtervezése, megtartása.
Ünnepi díszítőelemek, díszítési megoldások.
Ajándékozás. Csomagolási módok.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Hobbi, szórakozás, gyűjtemény, hagyományok a díszítésben, illemszabályok az ajándékozásban.	

Témakör
Információs-kultúra 5. 
Óraszám:	2 óra
Altémák címei	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
A hír, a jel, a jelrendszer és az információ fogalmak megkülönböztetése és használata.
Tömegkommunikációs eszközök használata. Adatkommunikációs hálózatok. (ISDN, ADSL) Tv, rádió, telefon, (Internet).	A telefon, rádiózás, televíziózás és fejlődésük.
A kommunikáció elemei (adó, vevő, csatorna, jel, hír, kódolás, dekódolás).
Korszerű információs és kommunikációs rendszerek. 
(Internet, mobiltelefon).	
Ismeretek, FOGALMAK	
Adat, hír, információs rendszer, jel, kód, kódolás, tömegkommunikáció, adó, vevő, csatorna.	

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Legyenek képesek arra a tanulók, hogy kifejtsék és megvitassák azokat az értékelési alapelveket, amelyekkel lemérhetik a saját és mások terveinek megvalósítását, eredményeit és hatásait.
A vizsgálat, megfigyelés eredményeit jegyezze le.
Alkalmazza a szabványos műszaki rajzi lejöléseket, a vonalfajtákat a méretmegadás elemeit.
Tanári irányítás mellett egyszerű vázlatból készítsen a szabványos jelölések alkalmazásával áttekinthető, műszaki rajzot.
Nevezze meg a közlekedés fejlődésének legfontosabb szakaszait. Nevezze meg az állat és az ember szerszámhasználatának döntő különbségét. Alkalmazza a gyalogos közlekedés alapvető szabályait. Tudjon mérni milliméter pontossággal. Tudja kezelni az alapvető kommunikációs eszközöket (TV, rádió, telefon). Legyen képes a használt szerszámok segítségével biztonságos anyagalakítására. Tudjon példát mondani a szerkezet, forma, funkció összhangjára. Alkalmazza a textilanyagok egyszerű anyagvizsgálatát. Soroljon fel az egészség szempontjából fontos tápanyagokat.
Tervezze meg a takarítás menetét. Soroljon fel az egészség szempontjából fontos tápanyagokat. Mondja el az otthonosság kritériumait. Értelmezze a textilanyagok kezelési útmutatóját. Tudjon egészséges hidegtálat, salátát készíteni. Lássa be, hogy a rendszeres étkezés nélkülözhetetlen az egészséghez. Alkalmazza a fonás, szövés, hímzés, csomózás valamelyikét dísz- vagy használati tárgy készítésénél. Mutasson rá a tervezett munkafolyamat időigényére. Mutassa be a zsebpénz felhasználásának optimális módját

Életvitel és gyakorlati ismeretek 6. évfolyam
ÓRATERV

Témakör	Óra	
Munkakultúra	10	
Termeléskultúra	3	
Háztartáskultúra	6	
Környezetkultúra	4	
Közlekedéskultúra	3	
Gazdálkodáskultúra	0	
Egészségkultúra	3	
Biztonságkultúra	2	
Fogyasztói kultúra	0	
Szabadidő-kultúra	3	
Információs-kultúra	3	
Pályaorientáció (lásd: osztályfőnöki tantervben)	0	
Összesen:	37	

Témakör
Munkakultúra 6.
Óraszám:	10 óra
Altémák címei	
Az anyagok megmunkálása, mérés, műszaki ábrázolás	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Technikai összefüggések meglátása az ábrából. Munkaterv készítése segítséggel.	Tervezés és vázlatrajz készítése. A feladat megoldásának algoritmusa a tervezéstől a megvalósulásig.	
Mérés: A méretmegadás helyes alkalmazása. Tárgyak különböző méretarányban való rajzolása.	A mérés pontossága, méretarányok. A mérési pontosság jelentősége a technikában.	
Műszaki ábrázolás: A vetületi ábrák értelmezése, tárgyak fölismerése vetületek alapján. Egyszerű műszaki rajz készítése a műveleti algoritmus betartásával.	Rajzok értelmezése, műszaki rajz készítése. Műszaki rajzi szabványok. Vetületi ábrázolás, axonometria.	
Újabb tapasztalatok szerzése az anyagok tulajdonságairól. A fémek, műanyagok, textilek, élelmiszer alapanyagok vizsgálata, pl. hajlíthatóság, forgácsolhatóság, keménység, éghetőség, tárolhatóság, víztartalom.	Az anyagok fizikai vizsgálata.	
Ismeretek, FOGALMAK	
gép, gépsor, hulladék, ipari választék, kiindulási anyag, melléktermék, munkaterv, nedvesség, nyersanyag, technológia, tervezés, választék, pontosság, szabvány, vetület, vetületi ábrázolás.	
Témakör
Termeléskultúra 6. 
Óraszám:	3 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Az energia. A rendszerfogalom és a rendszerek működésének fokozatos megértése. Példák fölsorolása, hogy a (természetes vagy mesterséges) rendszerek működéséhez mindig energiára van szükség.	Változás és változtatás.	
Az anyagok megmunkálása
Egyszerű rendszerek készítése az irányítási formák bemutatására.	A gép, mint technikai rendszer. Gépsorok, géprendszerek. A gépek irányítása. A szabvány szerepe a technikában.	
Az anyagok feldolgozása
Anyagkiválasztás tulajdonság és funkció összefüggéseinek alapján, az előnyök és a hátrányok mérlegelése. Az anyagok helyettesíthetősége. Gazdaságos, környezet-kímélő tevékenységsor tervezése és alkalmazása.	A technikai rendszer folyamatai, a folyamatok energiaigénye.
A technológia fogalma. Nyersanyag és alapanyag. Ásványi és más energiahordozók. 
A bányászat és hatásai a környezetre. A környezetszennyezés megelőzése, környezetkímélő technológiák. 	
Ismeretek, FOGALMAK	
a rendszer bemenete, a rendszer kimenete, technológia, tervezés, választék.	
Témakör	
Háztartáskultúra 6.
Óraszám:	6 óra
Altémák címei	
A lakás	Gazdálkodás
Konyhatechnológia	Ruházkodás
Munkaszervezés	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
A lakás 
Kiegyensúlyozott, harmonikus környezet kialakítása ápolása és karbantartása. A lakás és az iskola otthonossá tétele.
Szép téralakítás és gazdaságos térkihasználás.	A környezetalakítás fontossága. Összefüggés a környezet és a közérzet között.
Bútortörténet. A bútorok díszítése. Az egészséges bútorok megismerése.
Saját szoba berendezése.	
Gazdálkodás 
A bevétel és kiadás tervezési módjai.	A család gazdálkodásának belső összefüggései	
Konyhatechnológia
Egyszerű konyhatechnikai eszközök, egyszerűbb gépek használata. Az esztétikus terítés szabályainak gyakorlása.
Ételkészítési gyakorlatok pl. főzés, párolás. Energiaszámítás.
Praktikus tevékenységelemek az ételkészítés során.	A tápanyagszükséglet, az energiaszükséglet és az életmód összefüggései.
Alapterítékek, szokások, szabályok.
Egytálételek, egyszerű ételek készítése.
Maradékok tárolása.	
Ruházkodás 
A ruhaneműk egyszerű gondozása, rendben tartása.
Kötött, hurkolt textilanyagok.
A lakóhely népművészete.
Díszítő öltések.	Hagyományos és korszerű textilkészítési eljárások. textíliák javítása, ápolása.
Kézi síkkötés.
Tájegységek népművészete. A díszítő öltések alkalmazása.	
Munkaszervezés: A háztartási munkafolyamat megfigyelése, elemzése. A munka beosztása. Beszélgetés a szelektív hulladékgyűjtés feltételeiről és lehetőségeiről.	A háztartási munkák fajtái. Háztartási munkamegosztás. A háztartási hulladékok szelektív gyűjtése.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Bútorok, berendezés, lakótér, térkihasználás, főzés, párolás, energiaszámítás, tápanyagszükséglet, esztétikus terítés, háztartási munkamegosztás, hulladékkezelés.	
Témakör
Környezetkultúra 6.
Óraszám:	4 óra
Altémák címei	
Természetes és mesterséges környezet, Az energia	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Természetes és mesterséges környezet
A természeti folyamatok megfigyelése, pl. mozgás, változás, élet és pusztulás.
Szobanövények nevelése vagy kertművelés
A környezet rendszeres tisztántartása.
Hulladékgyűjtés.	A természetes rendszerek és folyamataik, a természet törvényei. Az ember védekezése a környezet kellemetlen hatásai ellen. A technikai környezet körültekintő, gondos felhasználása. Változtatás a legkisebb környezeti kár okozásával. Gazdálkodás a természeti erőforrásokkal.	
Épített tér és környezet: makett és modell szerepének megismerése a környezetformálásban. Lakás modellezése, makett készítése. Anyag, forma, stabilitás, egyensúly és elrendezés, mint lakberendezési szempontok alkalmazás egy lakás berendezésének példájában.	
A lakás jellemzői, funkciói, belső terei, a részek kapcsolatai. A lakás és környezete. Energiatakarékos lakások.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Környezeti kár, természeti erőforrások.	
Témakör
Közlekedéskultúra 6.
Óraszám:	3 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
A balesetet megelőző magatartás gyakoroltatása, elsajátítása.	A közúti közlekedés kialakulása. Kerékpáros közlekedés főúton. A kerékpár működése és állapota. Felelősség a közlekedésben.	
Ismeretek, FOGALMAK	
az úttest részei, besorolás, elsőbbségadás, kanyarodó sáv, közúti jelzőtáblák, osztott pályás útvonal, veszélyhelyzet.	
Témakör
Egészségkultúra 6.
Óraszám:	3 óra
Altémák címei	
A család egészsége, Baleset megelőzés a háztartásban.	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
A család egészsége 
A környezet rendszeres tisztántartása.
Hulladékgyűjtés.	 Az ember védekezése a környezet kellemetlen hatásai ellen.
Takarítás, szellőztetés.
Szelektív hulladékgyűjtés.	
Baleset megelőzés a háztartásban.
Tűzbiztonság.
A gyógyszerek tárolása.	Elemi tűzvédelmi előírások a lakás egyes helyiségeiben.
Házi patika felszerelése, helye a lakásban.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Hőérzet, levegőszükséglet, allergia, házi por, szemét, hulladék, hulladékgazdálkodás, tűzveszély, tűzbiztonság, házi patika, gyógyszermérgezés.	

Témakör
Biztonságkultúra 6.
Óraszám:	2 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Épített környezetünk baleseti veszélyei.
Vészhelyzetek kialakulása.	Műhelyrend. Szerszámok, eszközök, anyagok tárolási rendje, használatának veszélyei.
Gyúlékony anyagok, tűzmegelőzés.
Tennivalók, beavatkozások.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Munkahely rendje, tárolás, égés, mérgezés, égési sérülések.	
Témakör
Szabadidő-kultúra 6.
Óraszám:	3 óra
Altémák címei	
Szabadidő tervezés	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Szabadidő-program összeállítása, a program levezetése.	Játékdélután a szabadban. Tervezési, szervezési feladatok megoldása.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Pihenés, felüdülés, tervezés, szervezés, informálás, szabályok a játékban, tolerancia.	
Témakör
Információs-kultúra 6.
Óraszám:	3 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
A hír, a jel, a jelrendszer és az információ fogalmak használata.
Az információtárolás és továbbítás eszközeinek megismerése, gyakorlati működtetésük. Internet alapok.
Logikus, algoritmikus gondolkodás használata.	A jelek világa. Jelrendszer és információ.
Elektromos áram. Alapáramkörök. Az elektromos áram veszélyei.
Logikai áramkörök. A számítógép részei. Számítógépes kapcsolatok.	
Ismeretek, Fogalmak	
áramkör, bit, igaz-hamis állítás, jelrendszer, kapcsolatok, számítógép.	
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Tudjon egy-két kérdésre válaszolni olvasott, elhangzott magyarázatból. Tudjon az életkorának megfelelő tankönyvi szöveget értelmezni. Tanári segítséggel néhány mondatban ismertesse, mit szemléltet egy-egy ábra. Tankönyvi részegységekben önállóan találja meg a leglényegesebb két-három gondolatot. Tudja a kérdések segítségével reprodukálni a tanári magyarázat főbb vonalait. Ismerje fel egy vizsgált tárgy, modell adott szempontból lényeges tulajdonságait. Ismert megoldások közül tanári segítséggel válassza ki a megfelelőt. Ismertesse a főúton való kerékpározás szabályait. Mutassa be, egy kiválasztott szerszám, eszköz balesetmentes és szakszerű használatát. Soroljon fel néhány XIX. századi magyar feltalálót, tanári segítséggel utaljon munkásságukra. Egyszerű tárgyak, működő modellek, szerkezetek és berendezési tárgyak készítésének tervszerű előkészítése és kivitelezése. Ismertesse a technikai fejlődés és a környezetvédelem összhangjának fontosságát.
Tervezze meg szobája berendezését. Igényelje és hajtsa végre a api tisztálkodást és a naponta szükséges takarítási tevékenységeket. Ismerje fel a múlt értékeit és törekedjen ezek feltárására, ápolására. Soroljon fel a korszerű lakás helyiségeit, azok funkcióit. Ismerje meg a tápanyagok energiatartalmának kiszámítási módját. Gyűjtsön képeket régi és új lakástípusokról. Sajátítson le néhány ételkészítési eljárást. Alkalmazza az ízléses tálalás, terítés szabályait. Alkalmazza a ruházat karbantartásának elemi műveleteit. Sajátítsa el a kötés technikáját. Készítsen díszítőöltésekkel egyszerű használati tárgyat. Fejtse ki következtetéseit a jelenségek megfigyelése útján nyert tapasztalatait. Ismerje meg lakóhelye népművészetét. Vizsgálja és dokumentálja a háztartási munkafolyamatokat időigény szempontjából.

Életvitel és gyakorlati ismeretek 7. évfolyam
ÓRATERV

Témakör	Óra	
Munkakultúra	7	
Termeléskultúra	5	
Háztartáskultúra	8	
Környezetkultúra	4	
Közlekedéskultúra	4	
Gazdálkodáskultúra	6	
Egészségkultúra	5	
Biztonságkultúra	3	
Fogyasztói kultúra	6	
Szabadidő-kultúra	3	
Információs-kultúra	4	
Pályaorientáció (lásd: osztályfőnöki tantervben)	0	
Összesen:	55	

Témakör
Munkakultúra 7.
Óraszám:	7 óra
Altémák címei	
Az anyagok tulajdonságai, anyagvizsgálatok	Építés, tervezés	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Az anyagok tulajdonságai, anyagvizsgálatok
Anyagkiválasztás. az összetétel, tulajdonság és funkció alapján. A pontosság és funkció közötti összefüggés felismertetése.
A helyettesíthetőség és cserélhetőség szempontjainak megállapítása az anyag tulajdonságainak és a kívánt funkciónak megfelelően.
	Az anyag szerkezetének és tulajdonságainak kapcsolata. A fémek technológiai tulajdonságai és alkalmazásaik. Ötvözet, ötvözés. Az acél és vas anyagvizsgálata (rugalmasság, keménység). Anyagalakítás darabolással, hajlítással, nyújtással. A tolómérő, menetkészítés.
A mechanikai transzformátorok, mozgás-átalakítók modellezése.
A műanyagok alapanyagai, előállításuk és tulajdonságaik. A műanyagok alkalmazásai. Az anyagok helyettesíthetősége, cserélhetősége. A textíliák alapanyagai és felhasználásuk. A környezetet szennyező anyagok újrahasznosítása.	
Tervezés, építés
A gépek működésnek bemutatása szóban vagy vázlatrajzon, pl. a varrógép működése.
A mechanikus és nem mechanikus gépek ismerete (pl. számítógép, fényképezőgép, fénymásoló).
Önálló tervkészítés, műveleti algoritmus készítése. Gépegységek modellezése. 	Gépek a környezetünkben. Az ember és a gép kapcsolata. A gépek általános jellemzői. A gépegység. Mechanikai transzformátorok. Géprendszerek és részeik. A gépek és géprendszerek fejlődése (robotok, CNC). 
Erőgépek. A dugattyús gőzgép, a belsőégésű motor, a villamos motor és a generátor működése.
Fejlesztés, szabadalom. A gépfogalom általános értelmezése, pl. fényképezőgép, számítógép	
Ismeretek, FOGALMAK	
cserélhetőség, fémek, helyettesíthetőség, műanyagok, nyersanyag, résztechnológia, technológia, termelés, belsőégésű motorok, gépek, gépelemek, géprendszerek, gőzgép, robot, rugalmas gyártósor.	

Témakör
Termeléskultúra 7.
Óraszám:	5 óra
Altémák címei	
Nyersanyag és energiahordozók	Állapotváltoztató és megóvó technológiák
Energiatermelő technológiák	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Nyersanyag és energiahordozók
A bányaművelési módok (pl. külszíni fejtés) és az ércbányászat vázlatos megismerése.	Ércek és építőipari ásványi anyagok és bányászatuk. A fosszilis energiahordozók (kőszén, kőolaj, földgáz). Az energiahordozó ásványok bányászata. A kőszén és a kőolaj kéntartalma, savas esők.	
Állapotváltoztató- és megóvó technológiák
Néhány konkrét gyártási technológia vagy vertikum (pl. acél, alumínium, papír) bemutatása és összehasonlítása.
A korrózió elleni védelem néhány lehetséges módjai. Példák felsorolása arra, hogy az állapotmegóváshoz is szükség van energiára.	A termelés, mint technológiák láncolata. A gyártás folyamata. Alapanyag, termék, hulladék, melléktermék, tervszerű megelőző karbantartás, korrózió elleni védelem.	
Energiatermelő technológiák
Az erőművek működésének összehasonlítása.
Az alternatív energiahasznosítás egy formájának bemutatása, pl. egyszerű napkollektor összeállítása vízmelegítésre.	Az erőművek működése. Hulladékégetők.
Az erőművek és a bányászat környezetkárosító hatásai Környezetkímélő technológiák, környezetkímélő és alternatív energiaforrások. A napenergia, a szélenergia, a földkéreg melege és a biomassza, mint energiaforrás.	
Ismeretek, FOGALMAK	
alternatív energiaforrás, cserélhetőség, energiahordozó, erőmű, fémek, fosszilis energiahordozó, földgáz, kerámiák, kőolaj, környezetkímélő energiaforrások, lignit, megújuló energia, nyersanyag, résztechnológia, savas eső, technológia, termelés, újrahasznosítás, uránérc, üvegházhatás.	
Témakör
Háztartáskultúra 7.
Óraszám:	8 óra
Altémák címei	
Táplálkozás és konyhatechnológiai eljárások	A lakókörnyezet tervezése
Kézi és gépi varrás	Háztartási munkák	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Táplálkozás és konyhatechnikai eljárások
A helyes étkezési szokások kialakítása Étrend, tápanyagtartalom, ebéd tervezése ár- és időkalkulációval.
Az egészséges táplálkozás szabályai szerinti ételsor tervezése. A konyhai gépek használata.
Élelmiszervásárlási szempontok: ár és minőség összevetése.	A mai táplálkozási szokások eredete. Más népek, országok étkezési szokásai. Az élelmiszerek tárolása.
A hűtőgép működése és helyes használata.
Anyag-átalakítások a konyhában. 
Élelmiszer alapanyagok mezőgazdasági előállítása, a nagyüzemi és a háztáji mezőgazdasági termelés jellegzetességei. Biotechnológia az élelmiszerkészítésben.	
A lakókörnyezet tervezése
Lakástervezés.
Gyakorlati példák a lakás ésszerű és ötletes berendezése.
Az átlagos háztartás gépeinek szakszerű, energiatakarékos működtetése.
A lakás villany-, víz- és földgáz vezetékeinek megkülönböztetése.
Kerti vagy szobanövények gondozása.	Az infrastruktúra elemei. A lakás tervezését befolyásoló tényezők. A lakás energiaellátása. Energia megtakarítási lehetőségek a háztartásban. Energiatakarékos világítás és fűtés. Megfelelő hőszigetelés. Növények szerepe az életünkben.
	
Kézi és gépi varrás 
Felsőruházati textíliák.
Varrógép használata. Szabás, varrás.
A különféle öltésfajták kipróbálása, összehasonlítása.	Divat és öltözködés. Textíliák.
A varrógép felépítése, működtetése.
Ruhajavítás kézzel, géppel.
Szabásminta használata.	
Háztartási munkák
A napi, heti takarítás és időszakos nagytakarítás szervezési feladatai.
Vendéglátás tervezése és gyakorlati szervezése.	A háztartási munkák megszervezésének célszerű módjai A munkák napi, heti, havi tervezése. Vendéglátás.	
Ismeretek, FOGALMAK	
élelmiszer alapanyagok, élelmiszer összetevők, fehérjék, szénhidrátok, zsiradékok, vitaminok, ásványi anyagok, energiatáblázat, ételkészítés, ételsor, fogyasztói érdekvédelem, háztartási munkák tervezése, higiénia, infrastruktúra, lakástextilek, ruhaanyagok, alsó és felső szál, öltésképzés varratok, szabás, szabásminta, veteményeskert, energiatakarékosság.	
Témakör
Környezetkultúra 7.
Óraszám:	4 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Motorizáció és a környezetterhelés kapcsolata.
Gyártástechnológiák és környezetkárosító hatásai.
Tájékozódás az élő környezetben.
Ipari technológiák és az élelmiszertermelés kapcsolata.	Nyersanyag biztosítás és gyártás környezeti hatásai.
Hulladékgazdálkodás, hulladékégetők.
Környezetkímélő technológiák, környezetkímélő és alternatív energiaforrások.
A talaj, a víz, a levegő szennyezettsége. Biotermesztés, biotermékek. A növények fejlődését elősegítő agrotechnikai rendszerek, öntözés, tápanyagellátás.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Hulladékégető, hulladékgazdálkodás, környezetkímélő energiaforrások, megújuló energia, újrahasznosítás 	
Témakör
Közlekedéskultúra 7.
Óraszám:	4 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Vasúti és autóbusz menetrendek használata.
A közlekedési helyzetek megítélése. A közlekedési jelzések biztonságos értelmezése.
Gyakorlatok a kerékpározás szabályainak alkalmazására.	A közúti-, légi-, vízi és vasúti közlekedés rendszere. Közlekedéstörténet. A közlekedési eszközök környezetkímélő használata. A közúti közlekedés szabályai; kerékpárra. A kerékpár biztonsági berendezései.	
Ismeretek, FOGALMAK	
láthatóság, elvakítás, előrelátó vezetés, útburkolati jelek, jelzőtáblák, párhuzamos közlekedés, úthálózat, vasúthálózat.	
Témakör
Gazdálkodáskultúra 7.
Óraszám:	6 óra
Altémák címei	
Munkaszervezés
Háztartási jövedelmek és kiadások	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Munkaszervezés
Munkafajták időigényének vizsgálata, mérése.
Munkafolyamatok idő- és útigényének mérése. Időmérleg készítés.
Heti munkaterv készítése.	A háztartásirányítás tartalmi elemei.
Munkamegosztás, heti terv.

Háztartási jövedelmek és kiadások
Költségvetés készítése.	A család jövedelme. Bevétel, kiadás, megtakarítás.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Munkafajták, időigény, útigény, időmérleg, háztartásirányítás, költségvetés, bevétel, kiadás, megtakarítás.	

Témakör
Egészségkultúra 7.
Óraszám:	5 óra
Altémák címei	
Családi életvitel
Egészséges táplálkozás	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Családi életvitel
Házi betegápolás.
Elsősegélynyújtás.	A rendezett családi együttélés.
Generációk kapcsolata, együttélése.
Beteg a családban.
Háziszerek az elsősegély-nyújtásban.
Szolgáltatások a beteggondozásban.	
Egészséges táplálkozás
Beteg ember étrendje.
Eltérő táplálkozást igénylő személy étrendje-ételkészítés.	A táplálkozási hibákból eredő betegségek.
Diétás ételek.
Komplettálás.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Együttélés, betegellátás, beteggondozó szolgáltatások, eltérő táplálkozás, diéta, komplettálás, gyógynövények.	
Témakör
Biztonságkultúra 7.
Óraszám:	3 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Vészhelyzetek felismerése, kezelése.
Előrejelzések, riasztások.	A fémek megmunkálásának veszélyei.
A lakás, háztartás, mint veszélyforrás.
Foglalkozási ártalmak.
Katasztrófavédelmi, polgárvédelmi jelzések.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Vészhelyzet, előrejelzés, riasztás, polgárvédelem.	
Témakör
Fogyasztói kultúra 7.
Óraszám:	6 óra
Altémák címei	
Piac és kereskedelem
Szolgáltatói környezet	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Piac és kereskedelem.
A piaci kínálat megítélése az árak és a minőség alapján.
A fogyasztói érdekvédelem lehetőségeinek kihasználása.
Írásbeli bizonylatok kezelése.
Beszerzési források.	Tudatos fogyasztás; szavatosság, jótállás.
A fogyasztó jogai.
	
Szolgáltatói környezet.
Banki szolgáltatás igénybevétele.	Banki szolgáltatás; számlavezetés, kölcsönfajták.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Kereslet, kínálat, piac, kereskedelem, szavatosság, jótállás, bizonylatok, számlák, érdekvédelem, érdekérvényesítés, banki szolgáltatás, hitel, kölcsön.	

Témakör
Szabadidő-kultúra 7.
Óraszám:	3 óra
Altémák címei	
Családi élet	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Családi szabadidő tervezése.
Kirándulási terv összeállítása a család számára.
Utazási terv menetrend alapján.	Együtt a család. Családi kapcsolatok.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Pihenés, kikapcsolódás.	

Témakör
Információs kultúra 7.
Óraszám:	4 óra
Altémák címei	
Információs rendszerek, információs csatornák, analóg-digitális rendszerek	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Az egyszerű érzékelők ismerete és használata. Jelátalakítók. A jel és a kód fogalmának alkalmazása.
Rádióadás-vétel, telefonhasználat.
Internethasználat. 	Információszerzés-és feldolgozás. Információs rendszer. Információforrás. Kódolás. Információs csatorna. Információtárolás. A forrás kódoló csatorna dekódoló nyelő lánc bemutatása. 	
Ismeretek, FOGALMAK	
adathordozó, elem, információs rendszerek, memória, rendszer, részrendszer, számítógép vezérelt rendszerek.	

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Legyen képes a tankönyv szövegében a legfontosabb gondolatokat értelmezni. Tanári segítséggel adja magyarázatát a pontosság és a funkció összefüggéseinek. Tudja a tankönyvi táblázatokat, grafikonokat, ábrákat néhány mondattal értelmezni. Ismertesse a szabványok jelentőségét a gyakorlatban. Tanári segítséggel ítélje meg, az egyes technológiákat környezetvédelmi szempontból. Ismerje fel a fontosabb mozgás-átalakító gépelemeket. Alkalmazza a KRESZ szabályait a behajtani tilos helyzetre.
Tudja tanári segítséggel saját elképzeléseit műszaki rajzban ábrázolni. Ismertesse a korrózióvédelem néhány gyakorlatban elterjedten használt módozatát. Jelentős magyar XX. századi feltalálók azonosítása. Tanári segítséggel jellemezzen egy konkrét gyártási folyamatot (alapanyag, termék, hulladék).
Sorolja fel a lakás tervezését befolyásoló tényezőket. Alkalmazza az energiatakarékos eljárásokat a háztartási berendezések használata során. Csoportosítsa a háztartási gépeket adott szempontok szerint. Legyen képes ellenállni a táplálkozási divatoknak, hibás szokásoknak. Ismerje meg a költségvetés tartalmi elemeit. Ismerjen meg néhány magyar és nemzeti ételt. Mutasson be egy helyesen kialakított lakóteret. Készítsen napi, heti és időszakos tervet adott háztartási tevékenységhez. Alkalmazza a kézi és gépi ruhajavítási módokat. Ismerje fel a mai divat jellemző jegyeit. Készítsen el egy napi egészséges étrendet. Alkalmazza konkrét estben a helyes munkaszervezési módot. Fejtse ki következtetéseit a jelenségek megfigyelése útján nyert tapasztalatait. Mutassa be a háztartási munkákhoz kapcsolódó tervező tevékenységeket. Vizsgálja és dokumentálja a háztartási munkafolyamatokat időigény szempontjából.

Életvitel és gyakorlati ismeretek 8. évfolyam
ÓRATERV

Témakör	Óra	
Munkakultúra	4	
Termeléskultúra	4	
Háztartáskultúra	5	
Környezetkultúra	3	
Közlekedéskultúra	3	
Gazdálkodáskultúra	3	
Egészségkultúra	3	
Biztonságkultúra	3	
Fogyasztói kultúra	4	
Szabadidő-kultúra	2	
Információs-kultúra	3	
Pályaorientáció (lásd: osztályfőnöki tantervben)	0	
Összesen:	37	
Témakör
Munkakultúra 8.
Óraszám:	4 óra
Altémák címei	
A villamos energia	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
A villamos energia 
Az elektromos áram útjának bemutatása az erőműtől a fogyasztókig. A fogyasztás kiszámolása fogyasztók névleges teljesítményeinek ismeretében.
Vezérlések és szabályozások a gyakorlatban
A vezérlés fogalmának elmélyítése programkapcsolós áramkörök tervezésével, pl. automata mosógép program modellezésével. A szabályozás és a visszacsatolás lényegének bemutatása, pl. a hűtőgép működésének modellezésével. Jelfogós áramkör építése.
A korszerű technológiák összehasonlítása és a közös vonások kiemelése.	Villamos energia rendszerek. A lakás elektromos hálózatának modellezése, szerelvények és szabványos jelölésük.
Villamos berendezések a lakásban. A fogyasztók és névleges teljesítményük. Baleset megelőzés érintésvédelem. 
A villanyvilágítás története.
Hőmérsékletszabályozók. Számítógéppel vezérelt rendszerek. CNC, robotok, rugalmas gyártórendszerek, pl. az integrált áramkörök gyártástechnológiája, a CD-gyártás technológiája. Jelfogós áramkörök építése.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Biztosíték, fázisvezeték, fogyasztó, nagyfeszültség, nullavezeték, szigetelés, kettős szigetelés, törpefeszültség, transzformátor, villamos energia, villamos energia hálózat, villanyáram, vezérlés, szabályzás, visszacsatolás	

Témakör
Termeléskultúra 8.
Óraszám:	4 óra
Altémák címei	
A villamos energia.
Energiahordozók szállítása.
A jövő energiaforrásai.	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
A villamos energia 
Az elektromos áram útjának bemutatása az erőműtől a fogyasztókig.
A fogyasztás kiszámolása fogyasztók névleges teljesítményeinek ismeretében.	Villamos energia rendszerek. A lakás elektromos hálózata.
Villamos berendezések a lakásban. A fogyasztók és névleges teljesítményük. Érintésvédelem. Teendők áramütéskor és elektromos tűz esetén.
A villanyvilágítás története.	
Energiahordozók szállítása
A kőolaj és a földgáz szállítási módjainak megismertetése. 
A lakás gázkészülékeinek helyes használata.	Szállítás módjai (csővezetékeken, tankhajóval, vasúti szállítás). Földgázvezetékek a lakásban.	
A jövő energiaforrásai
Az alternatív energiaforrások lehetőségeinek bemutatása.
Kísérletek környezetkímélő energiaforrásokkal a közlekedésben. 
Beszámolók ismeretterjesztő filmek az űrállomásokról.	A természet kizsákmányolása és a fenntartható fejlődés. Környezetkímélő energiaforrások. Napelemek működése.
Kísérletek a napenergia közvetlen fölhasználására. Üzemanyagcellák, mint az űreszközök.	
Ismeretek, FOGALMAK	
biztosíték, érintésvédelem, fázisvezeték, fogyasztó, földelés és védőföldelés, környezetkímélő energiaforrások, központi, nagyfeszültség, napelem, névleges teljesítmény, nullavezeték, szigetelés, kettős szigetelés, törpefeszültség, távvezeték, transzformátor, űrállomás, üzemanyag cella, villamos energia, villamos energia hálózat, villanyáram.	
Témakör
Háztartáskultúra 8.
Óraszám:	5 óra
Altémák címei	
Konyhatechnikai eljárások
Ruházkodás	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Konyhatechnikai eljárások 
A befőzés, a konzervgyártás, a hús füstölése, az aszalás és a fagyasztás technológiájának összehasonlítása.
Annak fölismerése, hogy az élelmiszerek helyes tárolása és tartósítása nemcsak takarékossági, hanem egészségügyi szempontból is fontos.
A korszerű konyhafelszerelés megismerése, használata.	
Az élelmiszerek tartósítása, tartósítási módok. Egészségügyi és takarékossági szempontok.
Ételkészítési gyakorlatok.	
Ruházkodás
A ruhakészítés algoritmusa.
Szabásminta felvétele, használata.
Textilkresz értelmezése.	Szabás-varrás.
Kézi és gépi mosás.	
Ismeretek, FOGALMAK	
életrend, ergonómia, étrend, hulladékkezelés, tartósítás, méretvétel, szabásminta, próba, textilkresz.	

Témakör
Környezetkultúra 8.
Óraszám:	3 óra
Altémák címei	
Közművek 	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Közművek
Különböző korok vízvezetékrendszerei és fűtésrendszereinek összehasonlítása.
A közlekedőedények elvén alapuló modellek építése.
A csáposkutak, a víztározók és a víztornyok funkciójának ismertetése.
A csatornahálózat jelentőségének bemutatása.
Globális és lokális környezetvédelmi lehetőségek.	A fűtés története Egyedi, központi és távfűtés. Hőközpontok, fűtőművek, fűtőerőművek szerepe a távfűtésben. Energiatakarékosság és a környezet megóvása.
Szerelvények, szelepek, csapok.
A települések és a lakások vízvezeték és csatornahálózata. Nagyüzemi szennyvíztisztítás.	
Ismeretek, FOGALMAK	
csáposkút, fűtőerőmű, fűtőmű, hőközpont, közmű, szelep, termosztát, víztározó, víztorony.	
Témakör
Közlekedéskultúra 8.
Óraszám:	3 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
A motorizáció előnyeinek, hátrányainak és veszélyeinek fölismerése azonosítása.
Közúti balesetek elemzése.
	A gépjárművek osztályozása. A gépjárművek története. A közlekedés káros környezeti hatásai, pl. levegőszennyezés, zajártalom. Környezetkímélő közlekedési eszközök.
A közúti közlekedés szabályai. Elsősegélynyújtás. Közlekedési együttműködés, a defenzív vezetés alapjai.	
Ismeretek, FOGALMAK	
elsősegélynyújtás, gépjármű, levegőszennyezés, ózonlyuk, üvegházhatás, zajártalom.	
Témakör
Gazdálkodáskultúra 8.
Óraszám:	3 óra
Altémák címei	
Háztartási pénzgazdálkodás
Hulladékgazdálkodás	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Háztartási pénzgazdálkodás
Az azonos pénzmennyiség értéknövelő vagy pazarló hasznosítása.
A megtakarított összeg megőrzése, gyarapítása.
Háztartási könyv vezetése.	Biogazdálkodás
A tervezés lehetőségei és módjai a pénzgazdálkodás területén.
Ár és minőség. Kirándulás a piacra.	
Hulladékgazdálkodás
Szelektív hulladékgyűjtés	Hulladékkezelés	
Ismeretek, FOGALMAK	
Befektetés, értékpapírok, háztartási könyv, újrahasznosítás biogazdálkodás.	

Témakör
Egészségkultúra 8.
Óraszám:	3 óra
Altémák címei	
Káros szenvedélyek.
Egészségtelen életmód.	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Káros szenvedélyek
Az egészségkárosító szerek hatásmechanizmusa.	Drogmegelőzés. 	
Egészségtelen életmód
Túlzott fogyás.
Elhízás.	Helytelen táplálkozási szokásokból adódó kóros elváltozások.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Kábítószerek, ajzószerek, pszichés eredetű elváltozás.	
Témakör
Biztonságkultúra 8.
Óraszám:	3 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Berendezések, eszközök balesetmentes használata. Épített környezetünk biztonsága. Katasztrófák, balesetek elemzése.	Elektromos berendezések használatának veszélyei. Az áram hatása az emberi szervezetre. Elsősegélynyújtás, érintésvédelem, villámvédelem. Teendők elektromos tűz esetén.
Épített környezetünk veszélyei: panelházak, irodaházak, acélszerkezetű építmények, hidak, alagutak biztonsága.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Túlterhelési áram, zárlat, izomhatás, földelés, nullázás, anyagok fáradása, menekülési útvonalak.	
Témakör
Fogyasztói kultúra 8.
Óraszám:	1 óra
Altémák címei	
 Minőség és biztonság	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
A fogyasztói érdekvédelem érvényesítése.	A fogyasztói társadalom és a reklám.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Befektetés, reklamáció, reklám, marketing.	

Témakör
Szabadidő kultúra 8.
Óraszám:	2 óra
Altémák címei	
Önfejlesztés.
Művelődés.	
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Önfejlesztés
Nyelvtanulási lehetőségek. 	A szabadidő hasznos eltöltése.	
Művelődés
Egy látott film megvitatása.	A szabadidő hasznos eltöltése.	
Ismeretek, FOGALMAK	
Nyelvtanfolyam, magánóra, filmkritika.	
Témakör
Információs kultúra 8.
Óraszám:	3 óra
Tevékenységek	
Belépő tevékenységformák	Tartalom	
Az elektroakusztikus átalakítók (mikrofon, hangszórók) működtetése.
A korszerű érzékelők és elektroakusztikus átalakítók alkalmazása.
A hanghordozó és lejátszó eszközök (magnetofon, lemezjátszó, CD lejátszó) használata.
	
Távirányítás, távvezérlés. Programvezérlés.
Elektromágneses hullámok. Korszerű érzékelők.
Az információs rendszerek működése. Digitális rendszerek működése 	
Ismeretek, FOGALMAK	
adatbázis, elektromágneses hullám, távirányítás, világháló.	

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Készítsen részletes szerkezeti és kivitelezési tervet a műszaki rajz szabályainak megfelelően. Mondjon példát energiatermelési és átalakítási formákra. Sorolja fel mikroelektronika legjellemzőbb jegyeit. Mutassa be a közúti közlekedés biztonságát befolyásoló legalapvetőbb tényezőket. Válassza ki az anyagok célszerű alakítási módját adott probléma megoldásához. Soroljon fel technikai rendszereket. Ismertessen néhány fontos technikai találmányt.
Szervezze meg szakszerűen a munkafolyamatot. Alkalmazza az energiatakarékos eljárásokat a háztartási berendezések használata során. Ismerje meg a korszerű konyhatechnológiai eljárásokat. Indokolja az elképzelését a háztartás gépesítéséről. Használja szakszerűen a varrógépet. Tájékozódjon a tartósítási eljárások hatásairól. Hajtsa végre szabályosan a szabásminta felvételt. Az alkotás folyamata, a gyakorlati probléma felismerési és problémamegoldó folyamat részei. Tervezze meg a rendeltetésnek, a formának, valamint a készítési eljárásnak, a választott anyagnak megfelelő megoldást a ruhakészítés során. Alkalmazza konkrét estben a helyes munkaszervezési módot. Fejtse ki a jelenségek megfigyelése útján nyert tapasztalataiból levont következtetéseit. Mutassa be a háztartási munkákhoz kapcsolódó tervező tevékenységeket. Jellemezze a korszerű konyhatechnológiai eljárásokat.

TESTNEVELÉS ÉS SPORT 1-4 évfolyam

A tanterv; a NAT Testnevelés és sport 1-4. évfolyamok követelményrendszerét dolgozza fel.
A tantárgy óraszáma:	462 óra
Ennek felosztása:

Évfolyam	1	2	3	4	Összesen	
	heti	évi	heti	évi	heti	évi	heti	évi	heti	évi	
Testnevelés és sport	3,5	129	3	  111	3	111	3	111	462		

Célok és feladatok
	Az iskolai testnevelés és sport az iskola egységes nevelő-oktató munkájának szerves részeként a 	testkultúra eszközeinek (testgyakorlatok, mozgásos játékok, sportági tevékenységek és az ezekhez 	kapcsolódó intellektuális ismeretek), valamint a természet egészségfejlesztő tényezőinek integrált hatásaként hozzájárul ahhoz, hogy a tanulók életigenlő, az egészséget saját értékrendjükben kiemelt helyen kezelő személyiséggé váljanak. Ennek feltétele, hogy ismerjék motorikus képességeik szintjét, a motorikus képességek fejlesztésének és/vagy fenntartásának módját, a mozgásos  játék, a versengés örömét. A testnevelés és a sport hozzájárul ahhoz, hogy a diákok megbecsülik társaik teljesítményét, motorikusan képzettek, mozgásuk kulturált, felismerik a testnevelés és a sport egészségügyi és prevenciós értékeit. Cél, hogy a rendszeres fizikai aktivitás váljon magatartásuk részévé.
A testnevelés és sport felkészít – transzferálódó hatásaival – az élet és munkanehézségek elviselésésére, a kapcsolatteremtő képesség fejlesztésére, a szolidarítás, a tolarencia és a fair play szellemének megismertetésére is.
Az ember bio-, pszichikai természetéről ismereteket, meggyőződéseket, értékítéleteket alakít ki. Képessé tesz a környezetben végbemenő változások egészségügyi jelentőségének értékelésére, egyben összhangot teremt az egyéni tevékenység és életmód között.Higiéniai szokások alakításával az egészségfejlesztő eljárások, módszerek megismertetésével szükségleteket fejleszt az egészség megőrzése és fenntartása érdekében. A testnevelés a köznapi, kulturált viselkedés társadalmilag kialakult és hasznos mozgáskészletének elsajátítását, az alapvető viselkedési sémák alkalmazását segíti elő. Igényt kelt az esztétikus szép test, a szép, biomechanikailag helyes testtartás kialakítására és fenntartására.
Az iskolai testnevelés és sport aktívabb szerepvállalásra nevel, sajátos eszközein keresztül önkifejezésre, önmegvalósításra ad lehetőséget.

	Az alsó tagozatos testnevelés és testkultúra elemeiből nyert értékekből olyan testi műveltséggel 	(ismeretekkel, jártasságokkal, kézségekkel, képességekkel) ruházza fel a kisiskolásokat, amely későbbi cselekvési biztonságukat, rendszeres fizikai aktivitásukat megalapozza. Ez teszi alkalmassá őket arra, hogy a későbbiekben képesek lesznek sportági feladatok és mozgásrendszerek eredményes elsajátítására, motorikus képességeik hatékony fejlesztésére. Sajátos módszereivel, elsősorban mozgásos játékokkal és versengésekkel segíti a zökkenőmentes átmenetet a kötetlenebb óvodai élet és az önálló munkát követelő iskolai élet között, kötődést jelentő élményeket nyújt mozgásvágyuk fenntartásához.
	Az egészséggel kapcsolatos feladatok: a testi fejlődés, érés támogatása, a higiénia szokások kialakítása, erősítése, az ellenálló képesség, edzettség fejlesztése, az ortopédiai elváltozások megelőzése, ellensúlyozása, megfelelő felkészítés keringési és légzőrendszeri megbetegedések megelőzésére, a károsodások csökkentésére, a prevenció lényegének és relaxációs eljárásoknak a megismerése, megértése.
	A mozgáskultúra fejlesztése: az alapvető (generikus) mozgáskészségek megfelelő szintű kialakítása, 	fejlesztése, az úszás elsajátítása, a kondicionális és a koordinációs képességeknek az életkorhoz és az 	egyéni adottságokhoz igazított fejlesztése, sokoldalú mozgástapasztalat és jól alkalmazható 	mozgáskézség-készlet megszerzése, a feladatmegoldáshoz, a képességfejlesztéshez és a játékhoz, 	sporttevékenységhez, azok károsodás nélküli végzéséhez kapcsolódó ismeretek (szabályok, történeti 	vonatkozások, mechanikai-biomechanikai törvényszerűségek, feladatmegoldó sémák, egészségügyi 	megfontolások) megszerzése, mozgáskommunikáció.
	Tanulási, játék- és sportolási élmények nyújtása: elsajátítás, teljesítmény, kollektív siker, a tevékenység 	öröme.
	Értékes személyiségvonások fejlesztése: a félelem leküzdése, a szabályok betartása, összpontosítás,	céltartás, a nehézségek leküzdése, kudarc tűrése, a természet szeretete, környezetkímélő magatartás.
Kiemelt közös követelmények
Hon- és népismeret
-	Ismerjék meg népünk kulturális örökségének jellemző sajátosságait, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit.
-	Ismerjék a kiemelkedő magyar sportolók tevékenységét.
Környezeti nevelés
-  	A környezet ismeretén és személyes felelősségén alapuló környezetkímélő magatartás egyéni és közösségi legyen a tanulók életvitelét meghatározó erkölcsi alapelv.
-	 Kapcsolódjanak be közvetlen környezetük értékeinek megőrzésébe, gyarapításába.

Kommunikációs kultúra
-	 Összetevője a szimbolikus jelek útján történő, a képi, valamint a mozgásban, a tevékenységben, a 	magatartásban megnyilvánuló kommunikáció képességei.
Testi és lelki egészség
- 	Az iskolára nagy feladat és felelősség hárul a felnövekvő nemzedékek egészséges életmódra nevelésében.
	Minden tevékenységével szolgálnia kell a tanulók egészséges testi, lelki és szociális fejlődését.
Fejlesztési követelmények
Az egészséges testi fejlődés segítése
	A tanulók életkorának megfelelően fejlődjön keringési, légzési és mozgatórendszerük.
	Rendszeresen végezzenek mozgástevékenységet.
	Aktív és egyre tudatosabb testmozgással előzzék meg a tartási rendellenességek kialakulását, kerüljék a gerincoszlopot károsító helyzeteket és mozgásokat. Alakuljon ki a testtartásért felelős izmok izomegyensúlyának és a medence középállásának automatizálása.
	A foglalkoztatás hatására szilárduljon egészségük, váljanak ellenállóvá a megbetegedésekkel szemben.
A mozgáskultúra fejlesztése
	Tudjanak gyorsan, illetve kitartóan futni, igyekezzenek iramukat a távhoz és a terephez igazítani, futás közben akadályokat leküzdeni. Sajátítsanak el ugrás-, dobás- (hajítás, lökés, vetés) technikákat, ezzel is gazdagítva alapvető (generikus) készségkészletüket.
	Sajátítsanak el egyszerű, torna jellegű támasz- és függéshelyzeteket, legyenek képesek egyszerű hely- és 	helyzetváltoztatásokra támaszban és függésben.
	Jellemezze tevékenységüket kreativitás a legváltozatosabb feladathelyzetekben. Elemi szintű játékkészség birtokában szívesen vegyenek részt egyszerűsített sportjátékokban.
	Váljanak vízbiztossá, sajátítsanak el egy úszásnemet.
	Sajátítsanak el viselkedési mintákat a fenyegetettség elkerülésére.
	Fejlődő tendencia jellemezze kondicionális és koordinációs képességszintjüket, mozgásos cselekvési biztonságukat.
	Életkoruknak megfelelően fejlett izomzattal legyenek képesek uralni testtömegüket a különböző feladatmegoldások során.
	Legyenek képesek összerendezett mozgásokra.
	Ismerjék a játékok elemi szabályait. Értsék a feladatmegoldások elemi logikáját.
A mozgásigény fenntartásának követelményei
	Élményként éljék meg az új feladatmegoldások elsajátítását, a játékot, versengést, sportolást.
	Alapozódjon meg az egészséges életmód és a rendszeres fizikai aktivitás iránti igényük.
Fejlesztési feladatok
1-2. évfolyam
•	Egyszerű 1-4 ütemű alapgimnasztika.
•	Rövid távú gyors futások, futás saját tempóban külső kényszer nélkül.
•	Futások irányváltoztatással.
•	Egyszerű szabályokon alapuló fogójátékok.
•	Rövid idejű, kis erőkifejtésű szökdelések és ugrások.
•	Kúszások, mászások, statikus jellegű egyensúlygyakorlatok, egyéb természetes mozgások.
•	A rúd-, kötélmászás technikája.
•	Egy- és kétkezes dobások, hajítások kis súllyal(marok-, teniszlabda, könnyű gumilabdák).
•	A labdakezelés alapjai (gurítás, elkapás, dobás, labdavezetés kézzel, lábbal, célzás álló és mozgó tárgyra).
•	Egyszerű koreografált játékok, gyermek-, népi játékok, táncok, gyermekmondókákra, gyermekdalokra koreografált mozgássorok.
•	Vízhez szoktazás, az úszás technikai alapjai.
•	Higiéniai ismeretek feltárása, növelése.
3-4. évfolyam
•	Egyszerűbb alapformájú 1-8 ütemű gimnasztika, esetleg rövidebb gyakorlatsorrá kapcsolva, statikus egyensúlyviszonyok gyakoroltatása talajon és szereken is.
•	Játékos testtartást javító feladatok és játékok, talpboltozatot erősítő testgyakorlatok.
•	Rövid távú vágtafutások, gyors futások irányváltoztatással.
•	Hosszú távú futások saját tempóban.
•	Fogó játékok, különböző sor- és váltóversenyek, fokozatosan nehezedő szabályokkal.
•	Rövid idejű, fokozatosan növekvő erőszükséglet jellegű szökdelések, ugrások saját erőbeosztással.
•	Kúszások, mászások, statikus és dinamikus egyensúlygyakorlatok, egyéb természetes gyakorlatok.
•	Rúd- kötélmászás fokozódó gyorsasággal, mászóversenyek.
•	Egy- és kétkezes dobások, hajítások, vetések kis súllyal (gyorserő fejlesztése).
•	Célzás álló és mozgó tárgy(ak)ra, vízszintes és függőleges célirányokat képezve, a céltárgy mozgásának bonyolítása, a mozgás sebességviszonyainak variálása, a kiszámíthatatlansági tényezők növelése.
•	Nehezedő labdakezelési gyakorlatok kézzel és lábbal, sor-, váltóversenyek részeként is gyakoroltatva, a labdakezelés elmélyítése. A cselezés, a másik társ mozgással való becsapásának tanítása.
•	Tanulási,testgykorlási-edzési anyag ágyazása játékokba, testnevelési játékokba, gyermektáncokba, sportágakat előkészítő, egyszerűsített szabályú játékokba.
•	Egyszerűbb sportági technikai elemek tanítása (szertorna, RG, atlétikai jellegű technikai elemek).
•	Eszközhasználatú sportági technikák tanulása (labda, karika, szalag, kislabda stb) a gyermek méreteihez és erejéhez igazodó szersúly kiválasztásával, sportágat előkészítő játékok tanulása.
•	Rövidebb, egyszerű mozgásrendszerű koreográfiák betanulása.
•	Az úszás technikája, egy biztonságot nyújtó úszásnem megtanulása.
•	Az 1-2. évfolyam tananyagának bővített és nehezített formában történő továbbvitele.
•	Higiéniai elemek növelése, szoktatás az alkalmazásukra.
Értékelés
	Az értékelés helyesen alkalmazva hatékony módszere a pozitív tulajdonságok kibontakoztatásának, a negatívak korrigálásának, a testnevelés megkedveltetésének.
A testnevelés tantárgyi osztályzatának kialakításánál
	- a teljesítményt,
	- a technikai végrehajtást,
	- a tanuló aktivitását,
	- előző teljesítményéhez viszonyított fejlődését azonos mértékben kell figyelembe venni.
Nem kell mindig számon kérnünk ahhoz, hogy képet kapjunk a tanuló tudásáról.
Egyidejűleg kell alkalmaznunk a folyamatos megfigyelés és az időszakos ellenőrzés során való értékelés, osztályozás módszerét.
A testnevelés és sport tanításának feltételei

Eszközök, sportszerek, felszerelések:
	kondicionálóterem,
	futópálya,
	ugrógödör,
	dobóterület
	sportjátékpálya.
Tornatermi berendezések:
	bordásfal (2 tanulónként 1 	db.)
	tornapad 4 db.
	gerenda 2 db.
	gyűrű 2 db.
	ugrószekrény 2 db.
	mászókötél 4 db.
	talajszőnyeg 8 db.
	ugródomb 1 db.
	ugródeszka 2 db.
	ugrózsámoly 12 db.
	súlypont-emelkedésmérő 1 	db.
	testmagasságmérő 1 db.
	mérleg 1 db.
Atlétikai szerek:
	futógát 10 db.
	kislabda 36 db.
	magasugró mérce 1 db.
	magasugróléc 2 db.
	rajttámla 5 db.
	súlygolyó (3-5 kg-os) 12 db.
	váltóbot 18 db.
	mérőszalag 2 db.
	stopperóra 4 db.
	ásó, gereblye 1-1 db.
Kéziszerek:
	gumi v. műanyag labda 18 db.
	medicinlabda Í(1, 2, 3, 4 kg.) 	32 db.
	ugrókötél, gumikötél 40 db.
	kézisúlyzó (2,3 kg-os) 18 pár,
	tornabot, vasbot 30 db.
	erőfejlesztő gépek,
	karika 40 db.
sportjátékok eszközei:
	kézilabda kapu 1 pár
	kézilabda 10 db.
	kosárlabda palánk 1 pár
	kosárlabda 10 db.
	röplabda állvány 1 pár
	kosárlabda 10 db.
	röplabda állvány 1 pár
	röplabda 10 db.
	futball-labda 6 db,
	tollaslabda, 
	tollaslabda háló
	pumpa 1 db.
E g y é b
	mentőláda 1 db.
	magnetofon 1 db.
	locsolócső 40 m.
	faliképek,
	videokamera,
	szánkó.

TESTNEVELÉS ÉS SPORT 1. ÉVFOLYAM
ÓRATERV 						
Témakör	Óra	
Rendgyakorlatok	3	
Előkészítés és prevenció	12	
Járások, futások, szökdelések és ugrások, valamint		
Dobások	30	
Támasz-, függés- és egyensúlygyakorlatok	30	
Labdás gyakorlatok	30	
Küzdő feladatok, játékok	6	
Szabadidős sporttevékenységek	6	
Úszás (amennyiben lehetőség van rá)		
Szabadon felhasználható órakeret	12	
ÖSSZESEN:	129	
A szabadon felhasználható órakeret  12 óra amelyet úszásoktatásra, vagy a szabadidős sporttevékenységek gyakorlására fordíthatnak.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
- Ismerjék meg a tanórai gyakorlás során alkalmazott jeleket (taps, sípszó, kézfeltartás, stb.).
- Tudják elvégezni a tanult egyszerű gimnasztikai gyakorlatokat bemutatás után.
- Tudjanak 1-2 percig futómozgást tartalmazó játékos tevékenységet végezni.
- Tudjanak felugrani egy és páros lábról.
- Ismerjenek 1-2 szabadidős játékot.
Témakör
RENDGYAKORLATOK
Óraszám:	3 óra
Altémák	
- Sorakozás vonalban segédvonalak, tárgyak segítségével.
   Vigyázzállás, pihenjállás.
- Testfordulatok helyben.
   Köralakítás kézfogással.
- Szétszórt alakzat felvétele.
- Járás ütemre.
- Játékok (vetkőző - öltöző verseny, párkereső, mozdulatlanság, stb.).	
Tevékenységek
	
- Alakzatok gyors felvétele és változtatása.
- Az öltöző és a gyakorlóhely rendjének kialakítása.	
Témakör
ELŐKÉSZÍTÉS ÉS PREVENCIÓ
Óraszám:	12 óra
Altémák	
- Utánzó és játékos alapformájú szabad, kéziszer (labda, babzsák, ugrókötél, karika) és szergyakorlatok (pad, bordásfal).
- Tartásjavító és gerincdeformitásokat megelőző (korrigáló) gyakorlatok.
- Az előkészítést és a motorikus képességek alapozását jól szolgáló gyakorlatok.
- Játékok, ritmikus feladatok énekre, zenére.	
Tevékenységek
	
Játékos és határozott formájú szabad-, társas- és kéziszergyakorlatok végrehajtása.	

 Témakör
JÁRÁSOK, FUTÁSOK, SZÖKDELÉSEK ÉS UGRÁSOK, VALAMINT DOBÁSOK
Óraszám:	30 óra
Altémák	
- Járások és futások
	- Járások és futások kötetlenül és alakzatban, meghatározott útvonalon, rövid és nyújtott lépésekkel.
	- Játékok:	utánzó és szerepjátékok,
			fogójátékok,
			átfutásos játékok,
			egyéni-, sor- és váltóversenyek futásfeladattal.
- Szökdelések, ugrások
	- Szökdelések egy, váltott, páros lábon meghatározott távolságig. Szökdelések kötéláthajtással.
	- Távolugrás helyből és nekifutással, elugrósávból.
	- Játékos egyéni-, sor- és váltóversenyek szökdelési feladatokkal, elsősorban nem gyorsaságra törekvéssel.
- Dobások
-	Gurítások, dobások különböző súlyú és mértékű szerekkel távolba, célra, falra különböző testhelyzetekből, egy és két kézzel.
-	Kislabdahajítás helyből
-	Játékok dobásfeladattal, gurítással, célzással.	
Tevékenységek
	
- Az ütközések elkerülése a fogójátékokban és a futásfeladatokban, térnyerés a fogóval szemben.
- Tartós futás 3-4 percig pihenő nélkül, illetve kisebb séták beiktatásával.
- Futómozgást tartalmazó feladatok (játékok) végzése.
- Szökdelések és ugrások megfelelő ritmusban.
- Távolba és célba dobás egy és kétkézzel.	
 Témakör
TÁMASZ-, FÜGGÉS- ÉS EGYENSÚLYGYAKORLATOK	
Óraszám:	30 óra
Altémák	
- Játékos és utánzó mászás-, kúszás- és függésgyakorlatok.
- Egyensúlygyakorlatok hely- és helyzetváltoztatással, koordinációs gyakorlatok.
- „Vándormászás” függőállásból bordásfalon.
   Mászókulcsolás boton, mászórúdon, kötélen.
- Gurulóátfordulás előre guggolótámaszból, terpeszállásból zsugor- és terpeszülésbe.
- Játékok: egyéni-, sor- és váltóversenyek állatutánzó feladatokkal.	
Tevékenységek
	
Egyszerű támasz-, függő- és egyensúlygyakorlatok biztonságos végrehajtása.	
 Témakör
LABDÁS GYAKORLATOK
Óraszám:	30 óra
Altémák	
- Egyéni labdakezelést fejlesztő ügyességi gyakorlatok.
- Átadás - átvételi gyakorlatok előkészítése.
- Játékok labdacica gurítással, dobással, szabadulás a labdától, sor- és váltóversenyek ügyességi feladatokkal).	
Tevékenységek
	
Egyszerű labdakezelési feladatok végzése.	

 Témakör
KŰZDŐ FELADATOK, JÁTÉKOK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
- Húzások, tolások párokban, csoportokban.
- Leülések, felállások párokban kézfogással és a hátukat összetámasztva.
- Játékok (kézvívás fekvőtámaszban, kakasviadal).	
Tevékenységek
	
A kulturált, sportszerű test - test elleni küzdelem elfogadása és végrehajtása.	
 Témakör
SZABADIDŐS SPORTTEVÉKENYSÉGEK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
- Fogó- futójátékok és labdaiskola gyakorlatok.
- Séták, ügyességet fejlesztő közlekedési eszközök.
- Szánkózás, hócsata és hóemberépítés.	
Tevékenységek
	
Néhány egyszerű, az évszaknak megfelelő és a szabadban végezhető játékok.	
 Témakör
Ú S Z Á S 
 Altémák	
- Vízhez szoktató játékok. Sorakozás és vonulás derékig érő vízben.
- Siklás és lábtempó a választott úszásnemben.
- Siklás és kartempó.
- Kar- és lábtempó összehangolása.
- Játékok a vízben.	
Tevékenységek
	
Barátkozás a vízzel, vízbiztonság szerzése.
6-8 m. leúszása lábletétel nélkül.	

TESTNEVELÉS ÉS SPORT 2. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Rendgyakorlatok	2	
Előkészítés és prevenció	12	
Járások, futások, szökdelések és ugrások, valamint dobások	23	
Támasz-, függés és egyensúlygyakorlatok	25	
Labdás gyakorlatok	25	
Küzdő feladatok, játékok	6	
Szabadidős sporttevékenységek	6	
Úszás		
Szabadon felhasználható órakeret	12	
Összesen:	111 óra	

A szabadon felhasználható órakeretből 12 órát használhatnak fel úszásoktatásra, vagy a többi témakör gyakorlására.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
- Ismerjék és tartsák meg a kialakult szokásrendet.
- Ismerjenek néhány játékos formájú szabad- és kéziszergyakorlatot.
- Tudjanak 3-4 percig futómozgást tartalmazó játékos tevékenységet végezni.
- Tudjanak futásból egylábról elugrani és páros lábra guggolásba érkezni.
- Tudjanak célba dobni megfelelő találatbiztonsággal.
- Tudják megtartani saját testsúlyukat függéshelyzetben.
- Tudják a labdát egyéni elképzelés szerint mozgatni.
- Ismerjék az időjárás hatása elleni védekezést.
 Témakör
RENDGYAKORLATOK
Óraszám:	2 óra
Altémák	
- Sorakozás, Köszöntés. Testfordulatok jobbra, balra.
- Járás ütemtartással helyben és tovahaladással zenére, tapsra, dobbantásra.
- Játékok a feladatok szebb, pontosabb végrehajtására.	
Tevékenységek
	
Az alakzatok gyors kialakítása és változtatása.
Az öltöző, a szertár és a gyakorlóhely rendjének kialakítása.	
 Témakör
ELŐKÉSZÍTÉS ÉS PREVENCIÓ
Óraszám:	12 óra
Altémák	
-	Utánzó és játékos szabad, társas, szabadgyakorlati alapformájú kéziszer és kiegészítőszer (pad, bordásfal) gyakorlatok
-	Határozott formájú szabad- és páros gyakorlatok, padgyakorlatok és szabadgyakorlati alapformájú kéziszergyakorlatok.
-	Izomnyújtó, izületi mozgáshatárokat növelő gyakorlatok.
-	Játékos, tréfás gyakorlatok.	
Tevékenységek
	
Játékos és határozott formájú szabad-, társas- és kéziszergyakorlatok végrehajtása.	

 Témakör
JÁRÁSOK, FUTÁSOK, SZÖKDELÉSEK ÉS UGRÁSOK, VALAMINT DOBÁSOK
Óraszám:	23 óra
Altémák	
Járások és futások
	- Járás, futás különböző alakzatokban, játékos és utánzó feladatokkal, iram- és irányváltoztatással.
	- Járás, futás zenére, futás kötéláthajtással előre.
	- Futás különböző jelekre történő reagálás után.
	- Játékok futásfeladatokkal (vonatozás, tűz- víz- repülő).
Szökdelések, ugrások
	- Szökdelések egy, váltott, páros lábon 15-20 m-ig.
	- Szökdelések ugrókötéllel.
	- Távolugrás helyből és nekifutásból, elugrósávból.
	- Játékok szökdelési feladatokkal (fogók, egyéni-, sor és váltóversenyek).
Dobások
	- Hajítási kísérletek papírgombóccal, csomózott végű szalaggal (üstökös).
	- Dobások vízszintes és függőleges célba, távolba különböző szerekkel, egy és két kézzel.
	- Dobójátékok (labdacica, kiszorító, tűzharc, stb.).

Tevékenységek
	
- Gyors indulás különféle testhelyzetből.
- Tartós futás 4-8 percig pihenő nélkül, illetve kisebb séták beiktatásával.
- Futómozgást tartalmazó feladatok (játékok) végzése.
- Szökdelések és ugrások megfelelő ritmusban.
- Távolba és célba dobás egy- és két kézzel.	
 Témakör
TÁMASZ -, FÜGGÉS - EGYENSÚLYGYAKORLATOK
Óraszám	25 óra
Altémák	
- Helyváltoztatás állatmozgást utánozva (pókjárás, sánta róka, ....)
- Helyváltoztatás vízszintes és rézsutos padon, hason- és hanyattfekvésben, kéz- láb támaszban, rákjárásban, pókjárásban.
- Gurulóátfordulás előre: terpesz, hajlított- és guggolóállásból, nyújtott és zsugorülésbe, guggolótámaszba.
- Gurulóátfordulás hátra enyhén lejtős felületen.
- Tarkóállás.
- Zsugor fejenállás.
- Mászó kulcsolás rúdon, kötélen, mászási kísérletek
- Felugrások állásból páros lábon kéztámasszal különböző szerekre
- Egyensúlyozó járás vonalon és parton, part merevítő gerendáján előre, hátra és oldalra.
- Játékok (gépkocsik kéz- és lábtámaszban, sor- és váltóversenyek állatutánzó járással).	
Tevékenységek
	
Egyszerű támasz-, függés- és egyensúlygyakorlatok biztonságos végrehajtása.	
 Témakör
LABDÁS GYAKORLATOK
Óraszám:	25 óra
Altémák	
- Labdás ügyességfejlesztés álló labda megfogása, felemelése, visszahelyezése, labdagörgetés
  egy-, kétkézzel helyben a lábak körül és továbbhaladással, gurítás társhoz oda - vissza terpeszülésben, feldobott labda elfogása, eldobott labda elfogása utánfutással egy pattanás után és földreérés előtt.
- Labdavezetés kézzel helyben (állásban, ülésben, guggolásban) és továbbhaladással kötetlenül.
- Labdavezetési kísérletek lábbal.
- Játékok (szabadulás a lufi labdától, adogató versenyek, vadászok, bombázó).	
Tevékenységek
	
Egyszerű labdakezelési (átadási - átvételi) feladatok végzése.	
 Témakör
KÜZDŐFELADATOK, JÁTÉKOK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
- Tréfás párosgyakorlatok a küzdő játékok előkészítése érdekében (pirospecsenye, sótörés).
- Karemelés, illetve leszorítás társ ellenállásával szemben.
- Játékos tolások- húzások párokban, csoportosan (kötélhúzás, botbirkózás).
- Emelések, hordások.	
Tevékenységek
	
Egyszerű küzdőfeladatok elfogadása és végzése.	
Témakör
SZABADIDŐS SPORTTEVÉKENYSÉGEK
Óraszám:	6 óra 
Altémák	
- Népi- és gyermekjátékok játszása (adj király katonát,...).
- Testnevelés óra tartása nem iskolai környezetben (játszótér, erdő,....).
- Ügyességet fejlesztő közlekedési eszközök (kerékpározás, gördeszkázás, korcsolyázás,....).	
Tevékenységek
	
Néhány egyszerű, az évszaknak megfelelő és a szabadban végezhető játék.	
 Témakör
ÚSZÁS
 
Altémák	
- Szabadgyakorlatok a vízben.
- A választott úszásnem kar- és lábtempójának összehangolása a levegővétellel.
- Vízi játékok (halacska, hajóvontatás, stb.).	
Tevékenységek
	
Vízbiztonság szerzése, 8-10 m. távolság átúszása lábletétel nélkül.	

TESTNEVELÉS ÉS SPORT 3. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Rendgyakorlatok	4	
Előkészítés és prevenció	8	
Járások, futások, szökdelések és ugrások, valamint dobások	25	
Támasz, függés és egyensúlygyakorlatok	25	
Labdás gyakorlatok	25	
Küzdő feladatok, játékok	6	
Szabadidős sporttevékenységek	6	
Úszás		
Szabadon felhasználható órakeret	12	
Összesen:	111 óra	
A szabadon felhasználható órakeret 12 óra, amelyet úszásoktatásra, vagy a többi témakör gyakorlására fordíthatjuk.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
- Tudják követni a tanár utasításának megfelelően a gimnasztikai gyakorlatok végzését.
- Tudjanak 5-6 percig saját iramban futni.
- Tudják szabályozni ugrásaik erejét, irányát.
- Tudjanak kislabdával 12 m-t hajítani.
- Tudják mászókulcsolással, hajlított karú függésben testhelyzetüket 4-5 mp-ig megtartani.
- Tudjanak folyamatosan haladni labdavezetéssel.
- Ismerjék és alkalmazzák a labda birtokbavételének és továbbításának legegyszerűbb módjait.
- Ismerjen néhány szabadidős játékot.
 Témakör
RENDGYAKORLATOK
Óraszám:	4 óra
Altémák	
Az eddig tanultak gyakorlása
- Kétsoros vonal, kettes oszlop alakítása.
- Megindulás, megállás két ütemben.
- Fejlődések menet közben. menet lépéstartással.
- Nyitódás, zárkózás, tér- és távköz felvétele.
- Játékok (csoportok, nemek, sorok között a vezető parancsára).	
Tevékenységek	
A rendgyakorlatoknál az egyöntetű végrehajtás fokozatos kialakítása, az utasítások késlekedés nélküli végrehajtása.	
 Témakör
ELŐKÉSZÍTÉS ÉS PREVENCIÓ
Óraszám:	8 óra 
Altémák	
Gimnasztika
- Önállóan, társutánzással, valamint szaknyelvi utasításra végzett szabadgyakorlatok, valamint szabadgyakorlati alapformájú társas-, kéziszer- és szergyakorlatok (pad, bordásfal, zsámoly).
- Előkészítő, képességfejlesztést szolgáló testnevelési játékok (fogójátékok, versenyzések kettős körben, kakasviadal.(stb.).	
Tevékenységek
	
Az alapvető gimnasztikai alapformák pontos végrehajtása.	

 Témakör
JÁRÁSOK, FUTÁSOK, SZÖKDELÉSEK ÉS UGRÁSOK, VALAMINT DOBÁSOK
Óraszám: 	25 óra
Altémák	
Járások
	- Járás, futás zenére, ütemtartással.
	- Járás ütem- és lépéshossz szabályozással, hátrafelé, oldalirányban keresztlépéssel, magas térdemeléssel, párokban végzett játékos feladatokkal (vak fogó tapssal, stb.).
Futások
	- Álló- és guggoló rajt.
	- Tartós futások, akadályfutás 40-60 m-es távon 4-5 akadállyal.
	- Futás kötélhajtással.
	- Futóversenyek.
	- Játékok (fogók, üsd a harmadikat, fekete-fehér).
Szökdelések, ugrások
	- Mint az előző évfolyamokon, valamint kötéláthajtási kísérletek 3 fős csapatokban (ketten hajtják a kötelet).
	- Szökdelések egy, váltott és páros lábon taps ritmusát követve.
	- Játékok (kakasviadal, kenguru, fogó, stb.).
Dobások
	- Hajítások, dobások távolba és célba különböző méretű labdával, döngető, fogyasztó, “bombázás”.	
Tevékenységek
	
- Rajtolás jelre. Gyorsfutás 20-30 méteren, versenyszerűen.
- Tartós futás 8-10 percen keresztül.
- Ugrások változatos formában, megfelelő szabályozottsággal végrehajtva.
- A hajító mozdulat lehetőleg nyújtott karhelyzetből indítva.
- Dobóterpeszből (a hajítókarral ellentétes láb van elől) célbadobás a dobásbiztonságot növelve.
- Futó-, ugró, és dobóügyesség fejlesztése változatos feltételek között.	
 Témakör
TÁMASZ, FÜGGÉS ÉS EGYENSÚLYGYAKORLATOK
Óraszám:	25 óra
Altémák	
Az 1-2. évfolyamon felsoroltak, valamint mellső és hátsó fekvőtámaszban “körző”.
- Gurulóátfordulás előre és hátra guggolótámaszból és terpeszállásból.
   Sorozatgurulóátfordulás előre.
- Fejállás és kézállási kísérletek.
- Mászási kísérletek kötélen. Függeszkedés vízszintes irányba bordásfalon.
- Egyensúlyozó járás és fordulatok gerendán, pad merevítő gerendáján.
- Játékok (kígyóvedlés, talicskázás, akadályverseny).	
Tevékenységek
	
A torna (jellegű gyakorlatok kis segítséggel biztonságosan és szép tartással történő végrehajtása.	
 Témakör
LABDÁS GYAKORLATOK				
Óraszám:	25 óra
Altémák	
Labdás ügyességfejlesztés mint az előző évfolyamokon, valamint: labdavezetés jobb, bal kézzel helyben és továbbhaladással, egy lábon szökdeléssel, szlalom útvonalon, labdavezetés lábbal meghatározott útvonalon, valamint kis területen, az ütközések elkerülésével.
- Egykezes átadás és átvétel párokban.
- Rúgási kísérletek belsővel falra és felfordított padra.
- Játékok (fogyasztó körben, váltóversenyek labdavezetéssel, kétudvaros fogyasztó, stb.).	
Tevékenységek
	
Együttműködés a társakkal a labdás játékokban.	
 Témakör
KŰZDŐ FELADATOK, JÁTÉKOK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
- Önellenállásos feladat - végrehajtások (karemelés-, leengedés-, csigafutás-, lökésimitációk).
- Mögékerülési és kiemelési kísérletek párokban.
- Játékok (kakasviadal, kézvívás fekvőtámaszban, lábvívás támadóállásban, botbirkózás).	
Tevékenységek
	
Kultúrált, sportszerű test-test elleni küzdelem.	
 Témakör
SZABADIDŐS SPORTTEVÉKENYSÉGEK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
- Gyalogos, kerékpáros túrák.
- Hócsata, korcsolyázás, szánkózás.	
Tevékenységek
	
Néhány egyszerű, az évszaknak megfelelő és a szabadban végezhető játék.	

 Témakör
ÚSZÁS
 
Altémák	
- Az eddig gyakorolt úszásnem megfelelő elsajátítása.
- Vízbeugrás.
- Játékok (alagút, búvár, dugattyú).	
Tevékenységek
	
Megadott távolság átúszása.	

TESTNEVELÉS ÉS SPORT 4. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	óra	
Szervezési feladatok	2	
Előkészítés és prevenció	10	
Járások, futások, szökdelések és ugrások, valamint dobások	25	
Támasz-, függés- és egyensúlygyakorlatok	25	
Labdás gyakorlatok	25	
Küzdő feladatok, játékok	6	
Szabadidős sporttevékenységek	6	
Úszás 		
Szabadon felhasználható órakeret	12	
Összesen:	111 óra	
A szabadon felhasználható órakeret 12 óra, amelyet úszásoktatásra, vagy a többi témakör gyakorlására fordíthatjuk.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
- Tudják alkalmazni a vezényszónak megfelelő gyakorlatot.
- Tudják végrehajtani az alapvető mozgásformákból összeállított szabadgyakorlatokat.
- Tudjanak 6-7 percig saját iramban futni.
- Tudják szabályozni ugrásaikat a változó feltételeknek megfelelően.
- Tudjanak kislabdával 14 métert hajítani.
- Tudják megtartani testtömegüket függésben és támaszban, valamint egyensúlyozni változó feltételek között.
- Ismerjék és tudják a tanult labdajátékok nevét, szabályait és vegyenek részt a játékban.
- Ismerjék a küzdőjátékok szabályait.
- Ismerjenek speciális szabadtéri játékokat.
- Ismerjék az uszoda és a természetes vizeknek a veszélyeit.
 Témakör
SZERVEZÉSI FELADATOK
Óraszám:	2 óra
Altémák	
 Sorakozás kétsoros vonalban, kettős oszlopban.
- Vigyázz- és pihenjállás.
- Menet közben fejlődések, szakadozások, egyes-, kettős-, hármas-, négyes oszlopba és oszlopból.
- Játékok mint eddig.	
Tevékenységek	
Az óraszervezés szempontjából szükséges foglalkozási formák fegyelmezett és az életkornak megfelelő alakisággal történő végrehajtása, a testnevelési órán megkívánt szokásrend betartása.	
 Témakör
ELŐKÉSZÍTÉS ÉS PREVENCIÓ
Óraszám:	10 óra
Altémák	
Gimnasztika
-	Határozott formájú szabadgyakorlatok és szabadgyakorlati alapformájú társas-, kéziszer- és kiegészítőszer gyakorlatok.
-	Tartásjavító, a biomechanikailag helyes testtartás és a gerincoszlop izomegyensúlyának és a medence középállásának automatizálását biztosító, a lábfej deformitását ellensúlyozó gyakorlatok.
-	Játékos előkészítő- és a motoros képességeket fejlesztő gyakorlatok és játékok.	
Tevékenységek	
A tanult gimnasztikai gyakorlatokból összeállított mozgások pontos és folyamatos végzése, a különböző időtartalmú alapformák (gyorsulások, lassulások) kapcsolati megteremtése, mászás rúdon vagy kötélen.	

 Témakör
JÁRÁSOK, FUTÁSOK, SZÖKDELÉSEK ÉS UGRÁSOK, VALAMINT DOBÁSOK
Óraszám:	25 óra
Altémák	
Járások: mint az 1-3. évfolyamon
	- Járás behunyt szemmel előre, hátra és oldalra.
	- Tengerészjárás (oldalirányban kitámasztással).
	- Játék (gyalogló verseny, váltó).
Futások: 
	- Tartós futások, futás feladatokkal.
	- Futóversenyek.
	- Játékok (füle-farka, nyúl a bokorban, versengések kettő közben, stb.).
Szökdelések, ugrások:
	- Szökdelő iskolák, sorozatugrások egy és páros lábon.
	- Távolugrás, magasugrás nekifutással.
	- Helyből magasugrás. Leugrás függésből.
Dobások:
	- Hajítási kísérletek kidobóállásból befordulással és nekifutásból.
	- Játékok: Fogyasztó, Döngető, Ki a legügyesebb a körben, Vadászlabda.	
Tevékenységek
	
- Vágtafutás, illetve tartós futás 10-12 percig.
- Helyből és a nekifutásból történő ugrások hangsúlyozott elrugaszkodással, harmonikusan.
- A feladatnak legjobban megfelelő dobásmód megválasztása, a hajító mozdulat elfogadható végrehajtása.
- Célba dobás elvárható biztonsággal.
- Jó futó-, ugró- és dobókészség kialakítása.	
 Témakör
TÁMASZ, FÜGGÉS- ÉS EGYENSÚLYGYAKORLATOK
Óraszám:	25 óra
Altémák	
Az 1-3. évfolyamon felsoroltak.
- Bakugrás társon át. vetődés mellső fekvőtámaszból előre hátsó fekvőtámaszba.
  Guggoló támasz háttal a bordásfalnak- mászás lábbeakasztással felfelé, kéztámasszal befelé kézállás helyzetbe (hegycsúcs).
   Kézállásba fellendülés bordásfalnál, társ segítségével.
- Magas gurulófordulás előre. Mellső mérlegállás.
- Felguggolás, függőleges repülés zsámolyon, 2-3 részes szekrényen.
- Leugrások bordásfalról , mellső és hátsó függőállásból mellső és hátsó oldal állásba.
-	Kötélmászás: mászó kulcsolással – fél-vagy teljes magasságig
-	Alacsonygyűrű: hajlított függőállásból ugrással fellendülés lebegőfüggésbe, ereszkedés hátsó függő állásba, elrugaszkodással fellendülés lebegőfüggésbe, lábleengedés kiinduló helyzetbe.
- Játékok (üldözőfogó bordásfalon függőállásban, kötéltánc földön fekvő kötélen).

Tevékenységek
	
- Testtömegük megtartása támaszban és függésben.
- Egyensúlyozás, térben tájékozódás.
- A tornagyakorlatok koordinált végrehajtása.	

Témakör
LABDÁS GYAKORLATOK
Óraszám:	25 óra 
Altémák	
- Labdavezetés mindkét kézzel kis területen, társhoz igazodva (tükörkép).
- Kétkezes mellső átadás és átvétel párokban (helyben és továbbhaladással).
- Labda passzolgatási kísérletek párokban, helyben.
- Kapuradobási, rúgási kísérletek (kis kapura kapus nélkül és nagyobb kapura kapussal).
- Kosárradobási kísérletek állóhelyből.
- Labdaütögetési kísérletek kézzel.
- Játékok (labdavezető versenyek, bombázás, partizán labda, zsinórlabda.	
Tevékenységek
	
- Játék sikerélményt biztosító szinten.
- A labda kézzel, illetve lábbal vezetése, továbbítása, birtokbavétele, gól vagy pont elérése.
- A labdához és a társakhoz igazodás, a megoldási lehetőségek felismerése, a társakkal
   együttműködés, a játék- és a magatartási szabályok betartása.	
 Témakör
KÜZDŐ FELADATOK, JÁTÉKOK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
Mint az 1-3. évfolyamon
- Szabadulás csuklón fogásból.
- Legyező (szemben álló kézfogó társsal dőlés hátra karnyújtásig és vissza).
- Grundbirkózás. Kötélhúzás.	
Tevékenységek
	
A siker és a kudarc sportszerű elviselése a küzdő feladatokban és a játékban.	
 Témakör
SZABADIDŐS SPORTTEVÉKENYSÉGEK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
- Számháború (lehetőségek függvényében).
- Járőrversenyek (tájékozódási feladatokkal).	
Tevékenységek
	
Néhány egyszerű, a feltételeknek és az évszaknak megfelelő, a szabadban végezhető játék ismerete és játszása.	
 Témakör
ÚSZÁS
 
Altémák	
- Az elsajátított úszásnem mellett egy további úszásnem kar- és lábtempójának elsajátítása.
- Játékok a vízben (víz alatti fogó, fejelő csata).	
Tevékenységek
	
Biztonságos mozgás a vízben, alapfokú úszástudás, és egy meghatározott távolugrás átúszása.	

TESTNEVELÉS ÉS SPORT 5-8 ÉVFOLYAM
A tanterv, a NAT Testnevelés és sport műveltségterület 5-8. évfolyamok követelményeit fedile.

A tantárgy óraszáma:	368 óra
A Nyíregyházi Tanterv (helyi tervezés aránya :	80/20 %
Ennek felosztása:
Évfolyam	5	6	7	8	
	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	
Testnevelés és sport	2,5	92	2,5	92	2,5	92	2,5	92	

Célok és feladatok
Az iskolai testnevelés célja, hogy az iskola egységes nevelő-oktató munkájának szerves részeként a testkultúra eszközeinek (testgyakorlatok, mozgásos játékok, sportági tevékenységek és az ezekhez kapcsolódó intellektuális ismeretek), valamint a természet egészségfejlesztő tényezőinek integrált hatásaként járuljon hozzá, hogy a tanulók életigenlő, az egészséget saját értékrendjükben kiemelt helyen kezelő személyiséggé váljanak, akik ismerik motorikus képességeik szintjét, fejlesztésének és/vagy fenntartásának módját, a mozgásos játék, a versengés örömét, és igénylik azt. Megbecsülik társait teljesítményét, felismerik a testnevelés és sport egészségügyi és prevenciós értékeit, a rendszeres fizikai aktivitás magatartásuk részévé válik.
	A testnevelés célja továbbá az 5-8. évfolyamon, hogy - szoros összefüggésben az alsó tagozat számára megfogalmazott célokkal, figyelembe véve azokat az élettani, valamint az azokkal összefüggő lélektani változásokat, amelyek ezt az életszakaszt jellemzik - támogassa a tanulók egészséges testi fejlődését, az alapelveit (generikus) mozgáskészségben esetlegesen még mutatkozó hiányok felszámolását, ragadja meg a koordinációs alapképességek fejlesztési lehetőségének utolsó éveit, az élettani és az előképzettségből adódó lehetőségek figyelembevételével fejlessze tovább a tanulók kondícionális képességeit. Az alsó tagozat megalapozó jellegére építve, gazdagítsa tovább a tanulók sportági mozgáskészségét, fejlessze motorikus cselekvési biztonságukat, mozgás- és sportolás iránti igényüket. A kötelező tanórák és a sportórák lehetőségeinek igénybevételével sajátítsák el legalább két sportági rendszer technikáját olyan szinten, hogy élmény és siker forrása legyen számukra. Ismerjék meg a motorikus feladatmegoldásokban érvényesülő törvényszerűségeket, szabályszerűségeket, és tanuljanak meg feladatmegoldó sémákat, transzferálható cselekvési elveket.
	Az egészséggel kapcsolatos feladatok: a testi fejlődés-érés támogatása, a higiénia szokások kialakítása, erősítése, az ellenálló képesség, edzettség fejlesztése, az ortopédiai elváltozások megelőzése, ellensúlyozása, megfelelő felkészítés a keringési és légzőrendszeri megbetegedések megelőzésére, a károsodások csökkentésére, értsék és ismerjék a prevenció lényegét, ismerjenek relaxációs eljárásokat.
	A mozgáskultúra fejlesztése: az alapvető (generikus) mozgáskészségek megfelelő szintű kialakítása, fejlesztése, az úszás elsajátítása, a kondicionális és a koordinációs képességeknek az életkorhoz és az egyéni adottságokhoz igazított fejlesztése, sokoldalú mozgástapasztalat és jól alkalmazható mozgáskészség megszerzése, a feladatmegoldáshoz, a képességfejlesztéshez és a játék-sporttevékenységhez, azok károsodás nélküli végzéséhez kapcsolódó ismeretek (szabályok, történeti vonatkozások, mechanikai - biomechanikai törvényszerűségek, feladatmegoldó sémák, egészségügyi megfontolások) megszerzése, mozgáskommunikáció.
	Tanulási, játék- és sportolási élmények nyújtása: az elsajátítás, a teljesítmény, a kollektív siker és a tevékenység öröme.
	Értékes személyiségvonások fejlesztése: a félelem leküzdése, a szabályok betartása, összpontosítás, céltartás, a nehézségek leküzdése, empátia, kudarctűrés, a természet szeretete és környezetkímélő magatartás.
Kiemelt közös követelmények
Hon- és népismeret
	- Ismerjék meg népünk kulturális örökségének jellemző sajátosságait, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit.
	- Ismerjék a kiemelkedő magyar sportolók tevékenységét.
Környezeti nevelés
-	A környezet ismeretén és személyes felelősségén alapuló környezetkímélő magatartás egyéni és közösségi szinten egyaránt legyen a tanulók életvitelét meghatározó erkölcsi alapelv.
-	Kapcsolódjanak be közvetlen környezetük értékeinek megőrzésébe, gyarapításába.
Kommunikációs kultúra
	- Összetevője a szimbolikus jelek útján történő, a képi, valamint a mozgásban, a magatartásban megnyilvánuló kommunikáció képességek.
Testi és lelki egészség
-	Az iskolára nagy feladat és felelősség hárul a felnövekvő nemzedékek egészséges életmódra nevelésben.
-	Minden tevékenységével szolgálnia kell a tanulók egészséges testi, lelki és szociális fejlődését.
Fejlesztési követelmények
Az egészséges testi fejlődés segítése
	A tanulók tudatosan vegyenek részt testük fejlesztésében. Alkati adottságaiknak megfelelően, károsodástól mentesen következzenek be a prepubertás és a pubertás kori fejlődés változásai. Rendszeresen végezzenek mozgástevékenységet, hogy megfelelően fejlődjön keringési légzési és mozgató rendszerük.
	Előzzék meg a testtartási rendellenességek kialakulását, kerüljék a gerincoszlopot károsító helyzeteket, mozgásokat.
	Egészségük szilárduljon. Váljanak ellenállóvá a terhelésekkel és a megbetegedésekkel szemben.
	Ismerjék a mozgástevékenységnek és a sportolásnak az egészséges életmódban betöltött szerepét, és alkalmazzák azt.
A mozgáskultúra fejlesztése
	Teljesítményképes tudás szintjén birtokolják az atlétikában tanult technikákat. Sajátítsanak el egyszerűbb torna jellegű elemeket, elemkapcsolatokat. A tanult elemekből legyenek képesek összefüggő gyakorlatot végrehajtani.
	Tudjanak játszani két sportjátékot. Ismerjék azok szabályait, és alkalmazzák a játéknak megfelelő támadási és védekezési megoldásokat.
	Továbbfejleszthető szinten tudják két úszásnem alaptechnikáját.
	Sajátítsanak el önvédelmi fogásokat. Ismerjenek meg és tudatosan alkalmazzanak cselekvési elveket, törvényszerűségeket, a rokon szerkezetű és funkciójú tevékenységekben érvényesíthető feladatmegoldó sémákat. Fejlődjenek erőben, gyorsasági erőben, állóképességben.
	Motorikus képességeiket fejlesszék, ez mutatkozzon meg atlétikai-, torna-, sportjáték-, úszás- és küzdősportbeli teljesítményeikben. Ismerjenek meg és alkalmazzanak egyszerűbb képességfejlesztő eljárásokat.
	Fejlődjön izomérzékelésük, ritmuskézségük, reakció- térbeli tájékozódási képességük, labilis egyensúlyi helyzetben is biztonsággal uralják testüket.
A mozgásigény fenntartás
	Igényeljék a testnevelési és sportfoglalkozásokat. Jellemezze a tanulókat motorikus cselekvési biztonság, életvitelüket a rendszeres fizikai aktivitás.
Fejlesztési feladatok
5-6. évfolyam
•	Alaki képzés (egy és többes oszlop, egy- és többsoros vonal kialakítása, haladás az alaki szabályoknak megfelelően egy- és többsoros alakzatban, különböző téralakzatok kialakítása, fordulatok helyben és mozgásban együttes osztályfoglalkoztatások tartásához).
•	Hosszabb alapgimnasztika-sorok egyszerűbb alapformákból.
•	Általános testtartást javító, gerinc-csípőizületi mozgékonyságot, talpboltozatot fejlesztő gyakorlatok, törzserősítés változatos módon, a törzserősítés minden formája.
•	Rövid távú vágtafutások, gyors futások irányváltoztatással.
•	Aerob jellegű kitartó futás.
•	Rajtolási versenyek különböző jelekre, szituációkra.
•	Szökdelések, ugrások (magas, távol, folyamatos munkavégzésben).
•	Mászási-függeszkedési kísérletek rúdra-kötélre, mászóversenyek, mászó váltóversenyek.
•	Dobások, lökések, hajítások kis súllyal távolba, kornak megfelelő méretű és súlyú szerrel, a technika fejlesztését, a végrehajtás gyorsaságát célozva.
•	Mozgásban lévő társakkal mozgásból történő labdakezelés.
•	Előző években tanultak módszeres képességfejlesztést célzó alkalmazása, cselezés, cselsorok, sportági technikai elemek kapcsolásának variálása, nehezítése.
•	A tanult sportági technikai-taktikai elemek játék-, versenyszerű helyzetbe állítása.
•	Szertorna, összefüggő gyakorlatok.
•	Minden sportág technikai repertoárja, pontosságra, minőségre törekedve ( a helyi viszonyok és a tantestület választása szerint, a tanulók érdeklődésének figyelembevételével).
•	Sportági alaptaktikák (egyszerű mechanikus szinten).
•	Esések, gurulások, vetődések minden formája sportágelőkészítő, egészségmegőrző jelleggel.
•	Küzdősportok alapjai (elsősorban fiúk, kisebb küzdő jellegű versengések), esztétikai sportok alapjai (lányok).
•	Korcsolyázás, sízés, görkorcsolyázás, gördeszkázás alapjai, technikája.
•	Nép-, modern tánc technikai elemek, rövidebb koreográfiák, etűdök.
•	Tanult úszástechnikák fejlesztése, folyamatos úszás távolságnövelő céllal, kisebb versenyek már jónak nevezhető technikai tudásszint elérése esetén.
•	Testkultúra-történeti ismeretek alapozása, higiéniai ismeretek növelése, alkalmazásuk ellenőrzötten.

7-8. évfolyam
•	Az 1-6. évfolyamokon alaki képzésként tanultak tanórai alkalmazása.
•	Gimnasztika kéziszerek felhasználásával, zenére bemutatott összefüggő gimnasztikai sorok kialakítása.
•	Általános testtartást javítási (gerinc - csípő mozgékonyságot növelő, talpboltozatot erősítő), valamint légző gyakorlatok, törzserősítés változatos módon, törzserősítések minden formája.
•	Húzóerő, gyorserő, erő-állóképesség fejlesztése kisebb súlyokkal.
•	Mászás, függeszkedési kísérletek (lányok), függeszkedés (fiúk).
•	Dobások, hajítások, vetések, lökések, szökdelések sportágnak és életkornak megfelelő eszközzel, kis súllyal, nehezékkel.
•	Aerob jellegű futások a sebesség növelésével.
•	Aerob jellegű különböző távú úszások a jó technikai szint szilárdítása céljával, rövidebb távú versenyek, versengések.
•	Rövid távú vágtafutások, gyorsfutások versenyszerűen is.
•	Küzdősportok (fiúk), esztétikai sportok (lányok) gyakorlása, technikai fejlesztése.
•	Minden sportág (a helyi lehetőségektől függően) a hozzátartozó technikai és taktikai repertoárral, versenyszabályoknak megfelelő keretek kialakításával történő gyakorlása.
•	Koreografált torna-, tánc-, etűdrepertoár, nemnek megfelelő stílus erősítésével.
•	A mozgásműveltséget fejlesztő képzés elméleti hátterének folyamatos átadása, történetiséget és globális felhasználhatóságot érzékeltető módon.

Értékelés
A tanulók teljesítményét a tanév elején, végén, és az egyes témák végén célszerű mérni.
Az értékelés alapját elsősorban az önmagához viszonyított fejlődés kell, hogy jelentse. A fejlődés lehet magatartásbeli, ismeretbeli és végső sorban a személyiség egészére vonatkozó.
Az alacsonyabb évfolyamokon inkább az ismeret és a technikai végrehajtás domináljon, a magasabb évfolyamokon jelenjen meg az alkalmazás is.
Az értékelés összetevői:
- Ismeret (szerek, eszközök nevei, szakkifejezések megértése, egyszerű szervezési formák megvalósítása),
- technikai végrehajtás,
- taktikai megoldások,
- a teljesítmény és annak változása,
- szervezés (sportöltözet, versenybíráskodás vállalása, társak segítése).

TESTNEVELÉS ÉS SPORT  5. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Rendgyakorlatok	  2	
Előkészítés, alapozás és prevenció	10	
Atlétikai jellegű feladatmegoldások	16	
Torna jellegű feladatmegoldások	16	
Testnevelési és sportjátékok: kézilabda, kosárlabda, labdarúgás	24	
Szabadidős sporttevékenységek	6	
Önvédelmi sportok, küzdőjátékok	6	
Úszás (amennyiben lehetőség van rá)		
Szabadon felhasználható órakeret	12	
ÖSSZESEN:	92 óra	
A szabadon felhasználható órakeret 12 óra, amelyet úszásoktatásra, vagy a sportjátékok és a szabadidős sporttevékenységek gyakorlására fordíthatnak.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Rendgyakorlatok
-	Ismerjék az alapvető vezényszavakat, szakkifejezéseket.
-	Lássák be a szervezettség és a fegyelmezettség előnyeit.
Előkészítés, alapozás és prevenció
-	Ismerjék a gimnasztikai alapformákat.
-	Tudjanak bemutatni kötetlen formában 5-6 gimnasztikai gyakorlatot.
Atlétikai jellegű feladatmegoldások
-	Ismerjék az atlétikában használatos alapvető szakkifejezéseket.
-	Legyenek képesek futni 3-4 percig (leány - fiú).
-	Érjenek el helyből távolugrásban 120 cm-t,
-             Kislabdahajításban 14-15 m-t (leány - fiú).
Torna jellegű feladatmegoldások
-	Ismerjék a tornában használatos alapvető szakkifejezéseket.
-	Tegyen egy-két fogásnyi kísérletet mászásban.
Testnevelési és sportjátékok
Sajátítsák el a következő alaptechnikai elemeket:
-	labdavezetés haladással,
-	labdaátvétel - átadás,
-	a labda célba juttatása,
-	támadó - védőszerepek felismerése.
Szabadidős sport tevékenységek
-	Rendszeresen végezzenek sport jellegű mozgásos tevékenységet a szabadban.
Önvédelmi sportok, küzdő játékok
-	Értsék a küzdősportok lényegét.
-	Ismerjék az önvédelmi módokat.
Úszás
-	Tudjanak 10-15 métert a választott úszásnemben leúszni.

Témakör:
RENDGYAKORLATOK
Óraszám:	2 óra
Altémák	
- Alakzatkialakítás: oszlop és vonal – vonalból oszlop, oszlopból vonal-alakítás.
- Menet zárt rendben.
- Alakzatváltozások (fejlődések, szakadozások, nyitódás, zárkózás).
- Testfordulatok ütemtartással.	
Tevékenységek
	
A rendgyakorlatoknál a kijelölt hely késedelem nélküli megtalálása, az együttes mozgások vezényszavakhoz igazodó, pontos végrehajtása.	
 Témakör
ELŐKÉSZÍTÉS, ALAPOZÁS ÉS PREVENCIÓ
Óraszám :	10 óra
Altémák	
- Gimnasztika (önállóan szabadon végezhető, vagy játékos és határozott formájú szabad-, kéziszer-, társas-, és szergyakorlatok).
- Tartásjavító, a gerincoszlop izomegyensúlyának és a medence középállásának automatizálását biztosító gyakorlatok.
- Játékos előkészítő feladatmegoldások.
- Légzőgyakorlatok.	
Tevékenységek
	
Bemelegítésre és a testtartási rendellenességek megelőzésére is alkalmas gimnasztikai gyakorlatok ismerete és a pedagógus utasításainak megfelelő végzése.	
Témakör:	
ATLÉTIKAI JELLEGŰ FELADATMEGOLDÁSOK	
Óraszám:	16 óra
Altémák	
Speciálisan előkészítő (cél-, és rávezető) gyakorlatok a feldolgozandó anyag függvényében (futó-, ugró-, dobóiskola).
	Futások	- Rajtok (indulások jelre különböző kiinduló helyzetekből megkötés nélkül, állórajt).
	- Vágtafutások,
	- Iramfutások,
	- Tartós futások,
	- Futás feladatokkal.
	Szökdelések, ugrások
	- Távolugrás (lépőtechnika) ugrósávból.
	- Magasugrás megkötés nélkül és átlépő technikával.
	- Szökdelések egy-, váltott-, és páros lábon.
	Dobások
	 - Hajítások, lökések, vetések egy és két kézzel, helyből és nekifutásból,
	- Célbadobások.
	Testnevelési játékok futással, szökdeléssel és dobással kombinálva.	
Tevékenységek
	
- Gyorsfutások versenyszerűen
-	Kötetlen tartós futás 8-10 percig az egyéni képességeknek megfelelő szinten.
-	Az ugrások legfontosabb mozzanatainak (fázisainak) elugrás, légmunka, talajra érkezés - ismerete, a felugrás hangsúlyosabbá tétele.
-	A hajítás jellegzetesebb mozdulatának, az ívképzésnek az elsajátítása.	

 Témakör
TORNA JELLEGŰ FELADATMEGOLDÁSOK
Óraszám:	16 óra
Altémák	
- Speciálisan előkészítő és célgyakorlatok
Támaszhelyzetek és támaszgyakorlatok
Függéshelyzetek és függésgyakorlatok
	- Mellső támaszhelyzet magas padon, gerendán és/vagy KT-n (kiegészítő tornakészlet).
	- Támlázás oldalirányba.
	- Gurulóátfordulások (előre és hátra különböző kiinduló helyzetből).
	- Kézenátfordulás oldalt.
	- Támaszok talajgyakorlati testhelyzetekben (tarkóállás, fejállás, kézállás).
	- Egyszerű támaszugrások (függőleges repülés, “huszár” ugrás, zsugorkanyarlati átugrás).
	- Kötél - és rúdmászás.
	- Gyűrűn (esetleg két kötélen) lendületek előre – hátra.
	- Bordásfalon lendületek oldalra.
	- A felsorolt függőszereken nyújtott és hajlítottkarú függésben térd- és sarokemelések.
Kúszás, mászás, egyensúlygyakorlatok
	 - talajra rajzolt vonalon, vízszintes és ferde padon, gerendán járás előre, hátra, oldalt.
	 - mászás kéz- és lábtámaszban, mászás fekvőfüggésben, kúszás hason, háton.
 Aerobic (csak leányoknak)
	Alapjárás. Karemelések és lendítések. lábemelések és lendítések.
	Érintő járás.	
Tevékenységek
	
A tanult talajgyakorlat-elemek, illetve azok kapcsolatának biztonságos végrehajtása, a saját testtömeg feletti uralom a támasz- és függésgyakorlatokban.
Támaszugrásoknál a nekifutás és a támaszba érkezés zökkenőmentes összekapcsolása.	
Témakör:
TESTNEVELÉS ÉS SPORTJÁTÉKOK (kézilabda, kosárlabda, labdarúgás)
Óraszám:	24 óra
Altémák	
- Speciálisan előkészítő, a labdás ügyességet fejlesztő feladatok és testnevelési játékok.
- A labdakezelés egyszerű módjai (labdavezetés kézzel, lábbal, átadások, átvételek helyben, majd tovahaladással).
- Gól- és pontszerzés egyszerű megoldásai (fektetett dobás, kapura lövés belsővel, belső csüddel).
- Játék egyszerű szabályokkal.
- Labdás testnevelési játékok.	
Tevékenységek
	
- Aktív bekapcsolódás a választott sportjátékba.	
Témakör:
SZABADIDŐS SPORTTEVÉKENYSÉGEK	
Óraszám:	6 óra
Altémák	
Szabadtéri sportok:
- A téli sportformák megvalósítható módjai és téli játékok (korcsolyázás, síelés, szánkózás, hócsaták).
- Kerékpározás.
- Helyváltoztató eszközök használata (görkorcsolya, gördeszka).	
Tevékenységek
	
	A szabadban végzett mozgásos tevékenységek (játékok) végzése.	

 Témakör
ÖNVÉDELMI SPORTOK, KŰZDŐJÁTÉKOK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
- Húzások, tolások párokban (húzd át a határon, told át a határon, kéz-, lábvívás) és csoportban (kötélhúzás, ki a legény a csárdában) játékosan.
- Mögékerülési és kiemelési kísérletek
- Gurulóesés előre, hátra.	
Tevékenységek
	
Sportszerű test -test elleni küzdelem	
Témakör:
ÚSZÁS(amennyiben lehetőség van rá)
 
Altémák	
- Játék a vízben
- A választott úszásnem technikájának tökéletesítése.
- Teljesítménynövelés	
Tevékenységek	
A vízbiztonság továbbfejlesztése, legalább egy úszásnem technikájának elmélyült ismerete.	

TESTNEVELÉS ÉS SPORT  6. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	óra	
Rendgyakorlatok	2 	
Előkészítés és prevenció	10	
Atlétikai jellegű feladatmegoldások	16	
Torna jellegű feladatmegoldások	16	
Testnevelés és sportjátékok: kézilabda, kosárlabda, labdarúgás, röplabda	24	
Szabadidős sporttevékenységek	6	
Önvédelmi sportok, küzdőjátékok	6	
Úszás (amennyiben lehetőség van rá)		
Szabadon felhasználható órakeret	12	
ÖSSZESEN:	74 óra	
A szabadon felhasználható órakeret 12 óra, amelyet úszásoktatásra, vagy a sportjátékok és a szabadidős sporttevékenységek gyakorlására fordítható.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Rendgyakorlatok
	- Értsék a rendgyakorlatok végzésének jelentőségét.
	- Tudják követni a vezényszavakat.
Előkészítés és prevenció
	- Ismerjék a gimnasztika legalapvetőbb szakkifejezéseit és vezényszavait.
	- Tudjanak kötetlen formában bemutatni 8-10 gimnasztikai gyakorlatot.
Atlétikai jellegű feladatmegoldások
	- Ismerjék az indítás mozgáselemeit.
	- Legyenek képesek futni 4-5 percig (leány - fiú).
	- Érjenek el helyből távolugrásban 130 cm-t.
	- Kislabdahajításban 16-18 m-t (leány - fiú).
Torna jellegű feladatmegoldások:
	- Ismerjék támasz-, és függéshelyzetekben a tanult gyakorlatelemek helyes technikai végrehajtását.
	- Vállalják el a támaszugrást tanári segítségadás mellett.
Testnevelési és sportjátékok
	- Jártasságszinten sajátítsák el a következő elemeket:
	- labdavezetés,
	- labdaátvétel – átadás,
	- a labda célba juttatása,
	- védőmozgás,
	- aktívan vegyenek részt a tanult sportjátékban.
Szabadidős sport tevékenységek

	- Rendszeresen végezzenek sport jellegű mozgásos tevékenységet a szabadban.
Önvédelmi sportok, küzdőjátékok
	- Szerezzenek alapvető ismereteket a küzdősportokról,
	- Sajátítsanak el önvédelmi fogásokat.
Úszás
	- Tudjanak 15-20 métert a választott úszásnemben leúszni.
 Témakör
RENDGYAKORLATOK
Óraszám:	2 óra
Altémák	
- Az 5. évfolyamon jelzett alakzatalakítás és az alakzatváltoztatások teljesítésének fegyelmezett, gyors végrehajtása.
- Tér- és térköz érzékelése alakzatban.
-Menet megindítása, megállítása ütemtartással.	
Tevékenységek	
A testgyakorlatoknál az alakzatok változtatásának biztonságos végrehajtása, közlekedés zárt alakzatban.
A gyakorlási rend betartása, egyszerűbb szervezési feladatok vállalása.	
 Témakör
ELŐKÉSZÍTÉS ÉS PREVENCIÓ	
Óraszám:	10 óra
Altémák	
- Egyénileg vagy együttesen végzett szabad-, vagy szabadgyakorlati alapformájú kéziszer-, társas- és szergyakorlatok (pad, bordásfal, zsámoly).
- Tartásjavító, a gerincoszlop izomegyensúlyának és a medence középállásának automatizálását biztosító gyakorlatok.
- Egyszerű relaxációs eljárások.
- Játékos előkészítő feladatmegoldások.	
Tevékenységek	
Gimnasztikai gyakorlatok, valamint a sokoldalú előkészítő feladatok egyéni- és együttes végzése, azok szakkifejezéseinek ismerete.	
 Témakör
ATLÉTIKAI JELLEGŰ FELADATMEGOLDÁSOK
Óraszám:	16 óra
Altémák	
- Speciálisan előkészítő és célgyakorlatok a feldolgozandó anyag hatékonyabb elsajátítása érdekében. (futó-, ugró- és dobó iskolák).
- Futások :
                - Állórajt. Guggoló-, térdelőrajt. Fokozó futás.
	- Tartós futás, növekvő időtartamig.
	- Futás feladatokkal (kerülés, átugrás, jelre egyes feladatok végzése).
- Szökdelések, ugrások:
	- Távolugrás elugró vonalból,
	- Magasugrás (átlépő technika),
	- Szökdelések egy, váltott és páros lábon.
- Dobások:
	- Hajítások, lökések, vetések (1-2 kg-os medicinlabdával), egy- és két kézzel helyből nekifutásból.
	- Kislabdahajítás távolba és célba.
- Játékos versengések futással, szökdeléssel, dobással kombinálva.	
Tevékenységek	
- Gyors megindulások és futások jelre.
- Állóképességi futás 10-12 percig egyéni iramban, a futósebességnek a távhoz igazítása.
- Ugrások a kar- és lábmunka összhangjának megteremtésével.
- Kislabdahajítás a dobás hátulról történő indításával, a labda minél hosszabb úton történő gyorsításával.	
 Témakör
TORNA JELLEGŰ FELADATMEGOLDÁSOK
Óraszám:	16 óra
Altémák	
 Speciális előkészítő és célgyakorlatok.
Támaszhelyzetek és támaszgyakorlatok
	- Támlázás oldalirányba magas padon, KTK-n, gerendán, két magas padon előre és hátra.
	- Guruló átfordulás előre, hátra- és sorozatban is.
	- Kézenátfordulás oldalt.
	- Kézállási kísérletek.
Támaszugrások
	- Felguggolás, terpeszleugrás.
	- Felguggolás, gurulóátfordulás előre.
	- Támaszugrások első és második ívének növelése.
Függéshelyzetek és függésgyakorlatok
	- Gyűrűn, két kötélen, bordásfalon a szer jellegétől függően lendületek előre, hátra, oldalra, haladás oldalirányban.
	- Fellendülés zsugorlefüggésbe, emelés zsugorlefüggésbe.
Kúszás, mászás, egyensúlygyakorlatok
	- Járások talajra rajzolt vonalon, vízszintes és ferde padon, gerendán előre, hátra, oldalra térdelő és négykézláb támaszban, kúszás hason- és hanyattfekvésben.
Ritmikus gimnasztika (csak lányoknak)
	Aerobic (csak lányoknak)
	Alapjárás, karemelések és lendítések. Lábemelések és lendítések.
	Érintő járás.	
Tevékenységek	
A talajon, valamint a függőszeren tanult gyakorlatoknak, illetve ezek kapcsolatainak végzése.
Támaszugrások erőteljes elugrással, növekvő első ívvel, egyensúlyvesztés nélküli talajra érkezéssel.	
 Témakör
TESTNEVELÉSI ÉS SPORTJÁTÉKOK (kézilabda, kosárlabda, labdarúgás, röplabda)
Óraszám: 	24 óra
Altémák	
- Speciálisan előkészítő, labdás ügyességet fejlesztő feladatok és testnevelési játékok.
- Az alapvető technikai és taktikai elemek (labdavezetés, továbbítás, átvétel, lekezelés, alapérintés, gól- és pontszerzés) elsajátítása és alkalmazása játékhelyzetekben.
- Egy-egy ellen támadási és védekezési megoldás.
- Játék egyszerűsített szabályokkal.	
Tevékenységek	
- Labdakezelés mozgás közben.
-Támadásban labdaátvételre (üres helyre) helyezkedés, illetve labdatovábbítás a szabadon lévő társnak, védekezésben a labdát birtokló zavarása.
- Röplabdában helyezkedés és hozzáállás a labda fogadásához, az alkar érintésével történő továbbítás és az alsó egyenes nyitás ismerete.	
 Témakör
SZABADIDŐS SPORTTEVÉKENYSÉG
Óraszám:	6 óra
Altémák	
Szabadtéri sportok:
	- A téli sportok megvalósítható formái és téli játékok (szánkózás, síelés, korcsolyázás, hócsata, stb.)
	- Tájékozódási futás (ahol a feltételek adottak).
	- Kerékpározás. Helyváltoztatási eszközök alkalmazása (görkorcsolya, gördeszka, stb.).	
Tevékenységek	
A szabadban végzett mozgásos tevékenységek (játékok) végzése.	
 Témakör
ÖNVÉDELMI SPORTOK, KŰZDŐJÁTÉKOK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
- A dzsúdó elemi guruló- és esésgyakorlatai (guruló esés előre, hátra, csúsztatott esés oldalra, zuhanó esés előre és hátra).
- Az aikidó anyagából szabadulások kézlefogásból.
- Húzások és tolások párokban és csoportokban.	
Tevékenységek	
Néhány önvédelmi fogás elsajátítása.	
 Témakör
ÚSZÁS (amennyiben lehetőség van rá)
 
Altémák	
- Játékok és gimnasztika a vízben.
- A választott úszásnem technikájának csiszolása.
- A teljesítmény növelése.	
Tevékenységek	
Az előző évfolyamon tanultakra építve. a körülményekhez igazodóan egy meghatározott távolság úszása egy vagy két úszásnemben.	

TESTNEVELÉS ÉS SPORT 7. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Rendgyakorlatok	  2	
Előkészítés, prevenció	  10	
Atlétika jellegű feladatmegoldások	14	
Torna jellegű feladatmegoldások	14	
Testnevelési és sportjátékok: kézilabda,		
kosárlabda, labdarúgás, röplabda	28	
Természetben űzhető sportok	  6	
Önvédelmi, küzdősportok, játékok	  6	
Úszás (amennyiben lehetőség van rá)		
Szabadon felhasználható órakeret	12	
Összesen:	92 óra	

A szabadon felhasználható órakeretből 10 óra úszásoktatásra, vagy a sportjátékok és a szabadidős sporttevékenységek gyakorlására fordítható.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei:
Rendgyakorlatok
- Egységesen és gyorsan hajtsák végre a rendgyakorlatokat.
Előkészítés, prevenció
- Ismerjék a különböző gimnasztikai alapformák jelentőségét, a hatás növelésének néhány módozatát.
- Mutassanak be önállóan összeállított 6-10 bemelegítő gyakorlatot.
Atlétikai jellegű feladatmegoldások
- Futástechnikájuk mutasson eltérést vágta- és tartós futás esetén.
- Fejlődjön ugró- és dobóteljesítményük az előző évfolyamokhoz képest.
Torna jellegű feladatmegoldások
- Tudjanak bemutatni egy-egy elemet talajon és szereken.
Testnevelési és sportjátékok
- Tudjanak együtt játszani a többiekkel.
- Vállaljanak egyszerű szervezési feladatokat (csapatalakítás, játékvezetés stb.).
Természetben űzhető sportok
- Rendszeresen végezzenek sport jellegű mozgástevékenységet a szabadban, és váljék igényükké a természetben végzett fizikai munka.
Önvédelmi, küzdősportok, játékok
- Tudják, hogy a küzdősportok nem az agresszió eszközei, sajátítsanak el néhány önvédelmi fogást.
Úszás
- Tudjanak 20 - 25 métert a választott úszásnemben leúszni.
 Témakör
RENDGYAKORLATOK
Óraszám:	2 óra
Altémák	
- A foglalkoztatási formák módosításához szükséges alakzatváltoztatások (sorakozó, fejlődések, foglalkoztatási formák módosítása utasításra).
- Egyszerű ellenvonulások (fejlődések és szakadások ellenvonulásban) járásban és futásban.	
Tevékenységek	
A rendgyakorlatok pontos és egyöntetű végrehajtása.
Hasznosítható ismeretszerzés a játékok és versenyek szervezésében, lebonyolításában.	

 Témakör
ELŐKÉSZÍTÉS ÉS PREVENCIÓ	
Óraszám:	10 óra 
Altémák	
- 2-4-8 ütemű szabadgyakorlatok és szabadgyakorlati alapformájú társas, kéziszer- és egyszerű szergyakorlatok, amelyek egyidejűleg két alapformát is tartalmazhatnak (hajlításban, döntésben fordítás, fordításban döntés, stb.).
- Tartásjavító, a gerincoszlop izomegyensúlyának és a medence középállásának automatizálását biztosító gyakorlatok, valamint az egyéb ortopédiai elválasztásokat megelőző, ellensúlyozó gyakorlatok.
- Játékos előkészítő gyakorlatok.	
Tevékenységek	
A bemelegítést, a sokoldalú előkészítést és a tartási rendellenességek megelőzését szolgáló gyakorlatok végzése, ezek hatásának növelését eredményező megoldások (formák) ismerete.	
 Témakör
ATLÉTIKAI JELLEGŰ FELADATMEGOLDÁSOK	
Óraszám:	14 óra 
Altémák	
- Futásokat, ugrásokat és dobásokat speciálisan előkészítő és célgyakorlatok.
- Futások
	 - A korábban tanult rajtformák pontos, célszerű végrehajtása. Fokozófutás. Vágtafutás.
	 - Tartós futás iramnehezítésekkel.
- Szökdelések, ugrások
                - Szökdelő iskola
	- Távolugrás helyből, távol- és magasugrás nekifutással (átlépő technikával)
- Dobások
	- Kislabdahajítás távolba és célba
	- Lökések tömött labdával helyből egy- és két kézzel.
- Játékok, versengések futással, szökdeléssel, dobással kombinálva.	
Tevékenységek	
- Az egyéni adottságoknak és a feladat jellegének megfelelő feladatmegoldások: laza, könnyű, gyors (vágta) futás, valamint 10 - 12 percig kitartó futás növekvő intenzitással.
- Ugrásoknál optimális sebességű nekifutás, a kar- és láblendítés jelentőségének ismerete.
- A hajító és lökő mozdulat csiszolása.	
 Témakör
TORNA JELLEGŰ FELADATMEGOLDÁSOK
Óraszám:	14 óra 
Altémák	
- A feldolgozandó témát speciálisan előkészítő és célgyakorlatok.
- Támaszhelyzetek és támaszgyakorlatok
	- Talajtorna. Guruló-átfordulás előre és hátra (sorozatban is) és repülő guruló
	   átfordulás. Fejenállás. Kézállási kísérletek. Kézenátfordulás oldalt.
	- Támlázás gerendán, emelt padon oldalirányba.
	- Összefüggő, 3-4 elemből álló talajgyakorlatok.
	- Gurulásokkal és gördülésekkel kapcsolatos testnevelési játékok (“kígyóvedlés”, “hármas fonás”, “ ördög szekér” stb.)
- Támaszugrások
	- Terpeszátugrás harántterpeszben előrehajló társon át (bakugrás).
	- Guggolóátugrás 4 részes (keresztbe állított) szekrényen segítségadással.
- Függéshelyzetek, függésgyakorlatok
	- Gyűrűn, két kötélen lendület előre, hátra, lebegő függés, hátsó függés, homorított leugrás hátra lendületből.
- Gerenda (pad merevítő gerendája)
	- Helyváltoztatások előre, hátra, oldalra. Fordulatok.
	- Homorított leugrás
- Ritmikus gimnasztika, aerobic (csak leányoknak)
	- A sportgimnasztikában tanult elemek.	
Tevékenységek	
-	 Legalább 3-4 elemből álló összetett talajgyakorlat bemutatása, az összekötő elemek szerepének ismertetése és azok alkalmazása.
- Függőszeren 2-3 elem összekapcsolása
- Támaszugrások nagyobb kiterjedésben	
 Témakör
TESTNEVELÉSI ÉS SPORTJÁTÉKOK (kézilabda, kosárlabda, labdarúgás, röplabda)
Óraszám:	28 óra
Altémák	
- Speciálisan előkészítő, a labdás ügyességet fejlesztő feladatok és testnevelési játékok.
- A helyi adottságok, a tanulók érdeklődése és a tanár irányultsága függvényében választott két sportjáték legfőbb játékelemeinek tökéletesítése.
- Támadás és védekezés alapvető megoldásai az adott sportjátékban.
- A sportjátékok és a motorikus képességek fejlesztését szolgáló, a tanulók játékigényét kielégítő testnevelési játékok.	
Tevékenységek	
- Labdajátékokban a társakhoz és a labdához való igazodás, emberfogásos védekezés.
- A tanult technikai elemek passzív, majd aktív védővel szembeni végrehajtása.
- Röplabdában a labda továbbítása alkar-, illetve karérintéssel a társhoz, valamint az ellenfél térfelére.	

 Témakör
TERMÉSZETBEN ŰZHETŐ SPORTOK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
- Felkészülés a sí-, természetjáró-, vízi- és kerékpáros táborozásra.
- A lehetőségektől függően szánkózás, korcsolyázás, síelés, kerékpározás, görkorcsolya, gördeszka, evezés, kajak-kenu stb.
- Futással, dobással, ütéssel kombinált népi játékok (nemzetek labdája, várméta, kötélhúzás).	
Tevékenységek	
A szabadon végzett mozgásos tevékenységek (játékok) végzése.	
 Témakör
ÖNVÉDELMI KŰZDŐSPORTOK, JÁTÉKOK
Óraszám:	6 óra
- A birkózás egyszerűbb elemei (grundbirkózás).
Altémák	
- Dzsúdó: gurulások, esések, zuhanások. Csípődobás.
- Aikidó: szabadulás fogásból, lefogásból.
- Játékok húzással, tolással (húzd, told át a határon, told ki a körből, kötélhúzás).	
Tevékenységek	
Sportszerű test - test elleni küzdelem.	
 Témakör
ÚSZÁS
 
Altémák	
- A választott úszásnem gyakorlása, fokozódó edzésadagok teljesítése.	
Tevékenységek	
Az előző évfolyamokon tanultakra építve: teljesítményképes úszástechnika kialakítása egy-vagy két úszásnemben.	

TESTNEVELÉS ÉS SPORT 8. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	óra	
Rendgyakorlatok	     2	
Prevenció, relaxáció	    10	
Atlétikai jellegű feladatmegoldások	    14	
Torna jellegű feladatmegoldások	    14	
Testnevelési és sportjátékok: kézilabda, kosárlabda, labdarúgás, röplabda, asztalitenisz, tenisz, tollaslabda, floor-ball	    28	
Szabadidős sporttevékenység	      6	
Önvédelem, küzdősportok	      6	
Úszás		
Szabadon felhasználható órakeret	     12	
Összesen:	     92	
A szabadon felhasználható órakeret 10 óra, amely felhasználható úszásoktatásra, vagy a sportjátékok és a szabadidős sporttevékenységek gyakorlására.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Rendgyakorlatok
- Tudják követni az utasításokat.
Prevenció, relaxáció
- Tudjanak önállóan 8-10 gyakorlattal bemelegíteni. 
- Tudják a légzésüket szabályozni nyugalomban és terhelés közben.
Atlétikai jellegű feladatmegoldások
- Ismerjék az atlétikában használatos alapvető szakkifejezéseket.
- Javuljon a teljesítményük az előző évfolyamhoz képest:
	- tartós futásban,
	- távolugrásban és,
	- kislabdahajításban.
Torna jellegű feladatmegoldások
- Tudjanak bemutatni egy-egy elemet (szükség szerint segítségadás mellett)
Testnevelési és sportjátékok
- Aktívan vegyenek részt a tanult sportjátékokban.
Szabadidős sport tevékenységek

- Rendszeresen folytassanak szabadtéri sporttevékenységeket.
Önvédelem, küzdősportok
- Ismerjenek néhány önvédelmi fogást.
Úszás
-	Tudjanak biztonságosan egy úszásnemben úszni.

 Témakör
RENDGYAKORLATOK
Óraszám: 	2 óra
Altémák	
- Ellenvonulások, mint a 7. évfolyamon futással végrehajtva.
- Foglalkoztatási formák öntevékeny átszervezése (Csapatok alakítása. Játékrend, váltások önálló megszervezése).
- A testnevelésben alkalmazott és szükséges rendgyakorlatok teljes köre.	
Tevékenységek	
- Az előző évfolyamokon tanult rendgyakorlatok pontos és gyors végrehajtása, az utasítások fegyelmezett követése.
- Versenyek, mérkőzések szervezői és rendezői feladatainak ellátása.	

 Témakör
PREVENCIÓ, RELAXÁCIÓ	
Óraszám:	10 óra
Altémák	
- 2-4-8-16 ütemű, 2-3 alapformát tartalmazó szabadgyakorlatok és szabadgyakorlati alapformájú társas-, kéziszer- és egyszerű szergyakorlatok együttes és önálló végrehajtása.
- Tartásjavító, a gerincoszlop izomegyensúlyának és a medence középállásának automatizálását biztosító gyakorlatok, valamint az egyéb ortopédiai elváltozásokat megelőző, ellensúlyozó gyakorlatok.
- Játékos előkészítő feladatmegoldások	
Tevékenységek	
A sokoldalú előkészítésre és a prevencióra alkalmas gyakorlatok (részben) önálló végzése, az ismétlésszám és az intenzitás növelésével azok hatásfokának emelése, az alapvető fizikai képességek önmagukhoz mért optimális fejlesztése.	
 Témakör
ATLÉTIKA JELLEGŰ FELADATMEGOLDÁSOK
Óraszám:	14 óra
Altémák	
- A tanítandó anyag elsajátítását speciálisan előkészítő és célgyakorlatok.
- Futások
	- Eredményes rajtvégrehajtás feladathelyzetben.
	- Fokozó futás, vágtafutás. Váltófutás.
	- Futás nehezítésekkel (terep, akadály).
	- Tartós futás a táv növelésével.
- Szökdelések, ugrások.
	- Szökdelő iskolák. Helyből ugrások. Sorozatugrások.
	- Távol- és magasugrás az atlétikai versenyeken alkalmazott fejlettebb technikával.
- Dobások:
	- Kislabdahajítás távolba.
	- Súlylökés helyből és becsúszással tömött labdával.
	- Vetések tömött labdával két kézzel, mindkét oldalra.
- Játékok, versengések futással, szökdeléssel és dobással kombinálva.	
Tevékenységek	
- Az atlétikai mozgások helyes technikai végrehajtása, görcsös erőlködés nélküli vágtafutás, valamint kitartó futás 10-12 percig, a futás távját fokozatosan növelve.
- Energikus elugrás, térnyerő légmunka az ugrásoknál.
- A hajításnál és a lökésnél a lendületszerzés és a kidobás harmonikus összekapcsolása.	
 Témakör
TORNA JELLEGŰ FELADATMEGOLDÁSOK
Óraszám:	14 óra
Altémák	
- A tanítandó anyagot speciálisan előkészítő és célgyakorlatok. Gurulással és gördüléssel kombinált testnevelési játékok, mint a 7. évfolyamon.
- Támaszhelyzetek és támaszgyakorlatok
	- Talajtorna. Gurulóátfordulás előre, hátra, sorozatban is, valamint két gurulóátfordulás között felugrás fél-, és egész fordulattal.
	- Repülő gurulóátfordulás sérülést nem okozó tárgyon át (összetekert szőnyeg, szőnyeggel letakart zsámoly) és fekvő, térdelő társon át.
	- Fejállás. Kézállás. Kézenátfordulás oldalra.
	- Támlázás két emelt, párhuzamos ponton előre, hátra.
	- Összefüggő gyakorlat a tanult elemekből.
Támaszugrások
	- Felguggolás, terpeszleugrás 4 részes szekrényen hosszában. Terpesz- és guggoló átugrás keretszben álló 3-4 részes szekrényen.
- Függéshelyzetek és függésgyakorlatok
	- Mászás, vándormászás kötélen. Függeszkedési kísérletek.
	- Gyűrűn, két kötélen lendület előre - hátra, lebegőfüggés, lefüggés, hátsó függés, lendület hátra és homorított leugrás.
	- 3-4 elemből álló összefüggő gyakorlat.
- Gerenda
	Helyváltoztatások, mint a 7. évfolyamon, valamint ereszkedés guggolótámaszba és felállás.
	Mellső mérlegállás.
- Ritmikus gimnasztika (csak lányoknak)
  A sportgimnasztikában tanult elemek és kombinációk.	
Tevékenységek	
Tornában a talajon, illetve a támasz- és függőszeren a tanult mozgáselemekből összeállított gyakorlatok, valamint támaszugrások végrehajtása, biztonságos talajra érkezéssel.	
 Témakör
TESTNEVELÉSI ÉS SPORTJÁTÉKOK
Óraszám:	28 óra
Altémák	
- Speciális előkészítő, a labdás ügyességet fejlesztő feladatok, játékok.
- A motorikus képességek fejlesztését és a tanulók játékigényének kielégítését szolgáló testnevelési játékok.
- Az iskola feltételei, a tanulók érdeklődése és a tanév irányultsága függvényében választott két sportjáték elemeinek gazdagítása, főbb támadási és védekezési megoldásainak elsajátítása.	
Tevékenységek	
Labdajátékokban a legáltalánosabb támadási és védekezési megoldások ismeretének birtokában a választott játék(ok) aktív és élményszerű játszása.	
 Témakör
SZABADIDŐS SPORTTEVÉKENYSÉGEK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
- Felkészülés sí-, természetjáró-, vízi-, kerékpáros táborozásra.
- Az iskola lehetőségei szerint korcsolyázás, szánkózás, síelés, kerékpározás, görkorcsolya, gördeszka, evezés, kajak-kenu, stb.
- Futással, dobással, ütéssel kombinált népi játékok.	
Tevékenységek	
A szabadban végzett mozgásos tevékenységek (játékok) végzése.	
 Témakör
ÖNVÉDELEM, KŰZDŐSPORTOK
Óraszám:	6 óra
Altémák	
- A birkózás egyszerű elemei (grundbirkózás).
- Dzsúdó: gurulások, esések, zuhanások, csípődobás, fejen átdobás.
- Aikidó: mint a 7. évfolyamon, valamint fojtófogás hárítása.	
Tevékenységek	
Sportszerű küzdelem az oktatott sportág (önvédelmi illetve küzdősport) szabályainak betartásával.	
 Témakör
ÚSZÁS
Altémák	
Az úszás távolságának növelése a választott két úszásnemben.	
Tevékenységek	
Az előző évfolyamokon tanultakra építve: két úszásnemben teljesítményképes technika kialakítása.	

OSZTÁLYFŐNÖKI 5-8. évfolyam
A tanterv, a NAT Ember és társadalom, Életvitel és gyakorlati ismeretek, műveltségterületek követelményeinek egy részét fedi le, az 5-8. évfolyamon.

A tantárgy óraszáma: 72
Ennek javasolt felosztása:
Évfolyam	5.	6.	7.	8.	Összesen	
Tantárgy/modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
Osztályfőnöki	0,5 	18 	0,5 	18 	0,5	18	0,5 	18 	72 	

Kiemelt fejlesztési feladatok
•	Énkép, önismeret,
•	Hon- és népismeret,
•	Európai azonosságtudat – egyetemes kultúra,
•	Környezeti nevelés,
•	Információs és kommunikációs kultúra,
•	Tanulás,
•	Testi és lelki egészség,
•	Felkészülés a felnőtt lét szerepeire.

Célok és feladatok
A Nemzeti Alaptantervben és a Kerettantervben képviselt értékek, az egységes, alapvető követelmények és az ezekre épülő differenciálás egyaránt azt a célt szolgálják, hogy a tanulók – adottságaikkal, fejlődésükkel, iskolai és iskolán kívüli tanulásukkal, egyéb tevékenységeikkel, szervezett és spontán tapasztalataikkal összhangban – minél teljesebben bontakoztathassák ki személyiségüket.
A Kerettanterv a gyermekek, a serdülők és ifjak képességeinek fejlődéséhez szükséges követelmények meghatározásával ösztönzi a személyiségfejlesztő oktatást. Ez azonban csak akkor lehet eredményes, ha az intézmények pedagógiai programja, nevelési, tanítási-tanulási folyamata teret ad a színes, sokoldalú iskolai életnek, a tanulásnak, a játéknak, a munkának: ha fejleszti a tanulók önismeretét, együttműködési készségüket, edzi akaratukat; ha hozzájárul életmódjuk, motívumaik, szokásaik, az értékekkel történő azonosulásuk fokozatos kialakításához, meggyökereztetéséhez.
Az osztályfőnök nevelő munkája
A NAT alapján készült Kerettanterv tehát olyan iskolai pedagógiai munkát feltételez, amelyben a tanulók tudásának, képességeinek, egész személyiségének fejlődése, fejlesztése áll a középpontban; figyelembe véve, hogy az oktatás, a nevelés színtere nemcsak az iskola, hanem a társadalmi élet és tevékenység számos egyéb fóruma is. Az ismeretek, a készségek, a képességek elmélyítése során sokféle nevelő hatás éri a tanulókat. Bármilyen színes és tartalmas is a tanítási órák tananyaga, a szükséges nevelési hatásokat, a tanulók személyiségének sokoldalú fejlesztését csak tervszerűen kialakított nevelési rendszerrel, gondosan egymásra épített nevelési tartalmakkal lehet megvalósítani. A tanulók személyiségfejlődését kibontakoztató pedagógiai folyamatokat, az osztályban érvényesülő nevelési hatásokat az osztályfőnöknek kell összehangolnia.
Az osztályfőnök céltudatosan irányítja az osztályban folyó nevelő-oktató munkát, összehangolja az iskolai és iskolán kívüli nevelési tényezőket, pedagógiai törekvéseket. A tanulókkal közösen tervezi, elemzi, és alakítja az osztály életét, biztosítja annak bekapcsolódását az iskola egészének nevelési rendszerébe. A tanulók közvetlen megismerése és az osztályközösség arculatának formálása kiváló lehetőségeket kínálnak az iskolai és iskolán kívüli programok: szakkörök, klubdélutánok, sportfoglalkozások, rendezvények, diákgyűlések, utazások, kirándulások, színház-, és múzeumlátogatások stb.
Az osztályfőnöki munka eredményessége érdekében a pedagógus kapcsolatot tart tanítványai szüleivel, erősíti a családból származó pozitív nevelési hatásokat, megismeri a család viszonyulását az iskolához, a gyermekhez. Az osztályfőnöki munka kritikus pontja a torz családi nevelési minták és szokások ellensúlyozása, a negatív társadalmi hatások kivédése.
Az osztályfőnök nevelő munkáját az iskola pedagógiai programja, a helyi tanterve és a tanmenete alapján végzi.
Tevékenysége három fontos feladatkörre terjed ki:
A, ügyviteli (adminisztrációs) teendők ellátása,
B, szervezési, koordinációs feladatok végrehajtása,
C, közvetlen nevelőmunka.
A Kerettanterv által biztosított osztályfőnöki órákon sajátos rendszerező, szintetizáló módszerrel kerül sor a tanulók nevelésében szerepet játszó nevelési tartalmak, témakörök feldolgozására. Jellemezze az osztályfőnöki órákat a mai fiatalokhoz közel álló tartalom és forma! Az osztályfőnöki óra a helyes vitakultúra kialakításának nélkülözhetetlen gyakorlóterepe.
Célunk, hogy a gyerekek fejében megfogalmazódott kérdések ne haljanak el. Gondolkodjanak, kérdezzenek, vitatkozzanak ők és az osztályfőnök is. A válaszokat ne a tanár fogalmazza meg, ő csak a saját véleményét mondja el, de társ legyen a megoldáskeresésben. Sokszor egy-egy problémát alternatív módon lehet csak kezelni és megoldani, ebben segíthet a szülő is. Lényeges, hogy az osztályfőnök – akinek célja a gyerek sokoldalú megismerése és fejlesztése – élvezze ezt a szabadságot adó együttlétet. Serkentő környezetet teremtsen, bátorítsa a gyermekek autonóm törekvéseit, fogadja el fantáziavilágukat. Biztonságos hátteret adjon a gyermekeknek, a fejlesztő szándék mellett is elfogadva őket olyannak amilyenek, hisz élettapasztalatukat, társadalmi – emberi mintáikat és személyes élményeiket saját környezetükből, életterükből hozzák.
Az osztályfőnöki órákon törekednünk kell olyan légkör kialakítására, amely feloldja a tanulókban lévő gátlásokat, segíti őket abban, hogy őszintén nyilatkozzanak meg a „kényes” témákban is. A feloldódáshoz más környezet kell, mint a hagyományosan merev tantermi berendezés, az egymás hátát látó gyerekekkel. Klubszobát célszerű berendezni, ami témától függően átrendezhető: puffokkal, ülőpárnákkal, vitrinekkel, polcokkal, meseszőnyeggel. A falon legyen lehetőség „területeket” kialakítani saját osztály-, faliújságra, akár falfirkára is. Ki lehessen alakítani osztálykuckókat. Legyen a teremben hagyományos és modern audiovizuális eszköz, fényképezőgép, üres magnókazetták. Hangszerek: furulyák, dobok, szintetizátor. Kartonok, színes papírok, ollók, ragasztó, színes ceruzák, zsírkréta, festékek, folyóiratok, könyvek. Művészeti alkotások reprodukciói, bábok. Nem szükséges minden órát ebben a megszokott környezetben tartani, lehet színhely: könyvtár, múzeum, közösségi ház, vagy éppen a természet.
Az osztályfőnöki tevékenység jellemzői:
•	Az 5–8. évfolyamon kötelező osztályfőnöki órák nevelési témái lehetnek: kötöttek, szabadon választhatók és aktuális eseményekhez kapcsolódóak.
•	Az osztályfőnöki óra egyszerre szolgálja az általános műveltség gyarapítását, a világszemlélet és az erkölcsi értékrend alakulását. Fejleszti az önismeretet, felkészíti a tanulókat a kulturált társas kapcsolatok építésére és fenntartására. Hozzájárul a differenciált emberkép és identitástudat alakulásához.
•	A tanulókat tudományosan megalapozott ismeretekhez juttatja a természeti- és társadalmi környezetről,az emberről, és megismerteti őket a magatartási szabályokkal és etikai normákkal.
•	Az „Ember-, és társadalomismeret, etika” 7. osztályos modul ismeretanyagához számos ponton kapcsolódnak az osztályfőnöki órák témái. Szükség van azonban arra, hogy a javasolt osztályfőnöki program koncentrikusan bővülő ismeretrendszere már 5. osztálytól járuljon hozzá a fiatalok önismeretének, önfejlesztő stratégiájának és erkölcsiségének alakításához (egészséges életmód, konstruktív életvezetés, magatartáskultúra, erkölcsismeret, vallásismeret)
•	Az életkornak megfelelő ember-, és társadalomismeretek nyújtásával segítse elő a tanuló szocializálódási folyamatát,
•	természeti és társadalmi környezetébe való beilleszkedését.
•	Segítse a tanulót kapcsolat-, és viszonyrendszereinek felismerésében, nevelje értékes és hasznos kapcsolatok kialakítására és ápolására.
•	Fejlessze a tanuló szociális érzékenységét, toleranciáját, valamint empatikus képességét az életkornak megfelelő társadalmi problémák iránt.
Elengedhetetlen a tanulók aktív részvétele mind az óra előkészítésében, mind a nevelési téma feldolgozásában!
Kiemelésre javasolt fejlesztési követelmények
•	A tanuló legyen képes az embert, mint összetett biológiai, szellemi, társadalmi és erkölcsi lényt értelmezni.
•	Ismerje a pszichikus működés fő törvényszerűségeit, a személyiség komponenseit.
•	Felelősen szabályozza szükségleteit, értékrendjét és kapcsolatrendszerét.
•	Dialektikus összefüggéseiben értelmezze saját létét, céljait és tudatosan alakítsa / alapozza konstruktív életvezetését.
•	A tanulók ismerjék meg önmagukat és egymást, legyenek közösségük és saját személyiségük tudatos formálói.
•	Helyesen értelmezzék azt a tényt, hogy az egészség megőrzése egyéni tetteik, választásaik, személyközi kapcsolataik minőségének függvénye.
•	Alakuljon ki bennük az egészséges életvezetés igénye és gyakorlata.
•	Ismerjék hazánk kiemelkedő államfőit, tudósait, feltalálóit, művészeit, íróit, költőit és sportolóit, akiknek kulturális örökségünket köszönhetjük.
•	Alkalmazzák a társadalmi normáknak megfelelő tanult és ismert magatartási formákat és szabályokat a mindennapi életben.
•	Gyakorolják a társas érintkezési formák szabályait konkrét élethelyzetekben: köszönés, bemutatkozás, kérés, meghívás, tájékoztatás, ajándékozás, megfelelő módon való visszautasítás bemutatkozás.
•	Készüljenek fel a sikeres pályaválasztásra, s az egészséges és konstruktív életvezetésre!
•	Érezzenek felelősséget a természeti, társadalmi és emberi környezetükért, legyenek annak aktív alakítói, formálói! 

Ezek a fejlesztési követelmények természetesen csak a nevelési – oktatási folyamat egészében valósíthatók meg, az osztályfőnöki óráknak kitüntetett szerepe lehet a szintézisteremtésben
.
KONCENTRIKUSAN BŐVÜLŐ AJÁNLOTT TÉMAKÖRÖK JAVASOLT ÓRASZÁMOK

ÉVFOLYAMOK	5.	6.	7.	8.	
HETI ÓRASZÁM	0,5	0,5	0,5	0,5	
ÉVES ÓRASZÁM	18	18	18	18	
Közösség és személyiség alakítása	6	6	6	5	
Tanulás és munka	3	3	3	3	
Ember és társadalom	1	1	1	2	
Emberismeret	2	2	2	2	
Életvitel és gyakorlati ismeretek	3	3	3	2	
Pályaorientáció	1	1	2	2	
Szabadon felhasználható órák	2	2	1	2	
Összesen:	18	18	18	18	

Az osztályfőnöki órák konkrét tematikája csak helyben állítható össze. Az általunk ajánlott témák a helyi körülményeknek megfelelően bővíthetők vagy szűkíthetők. Az évfolyamonként 18 óra / év osztályfőnöki óra témáját tanévenként és tanulócsoportonként a tanmenetekben kell meghatározni.
A javasolt tematikánkban „félkövér dőlt” betűvel szedtük az ide sorolható tananyagot. (Javasoljuk az osztályfőnöki programot összehangolni az „Egészségtan” 6. és 8. évfolyamos modul tartalmával.)
A vázolt tematika és órakeret rugalmasan kezelendő, amelyet javasolt tantervünkben is kiegészít 4–5 szabadon felhasználható óra. A nevelő szakmai autonómiáját és felelősségét érvényesítve az adott osztály igénye szerint - az aktualitásokat is figyelembe véve- hasznosíthatja!
•	A témakörön belüli óraszámok arányai szabadon módosíthatók.
•	Az óraszámok téma szintű lebontása a témák egymáshoz való nagyságrendi viszonyát jelzik, amelyek azonban nem jelentenek kötöttséget a tanárra nézve.
•	A tanterv megvalósítási feltételei minden általánosan művelő alsó fokú iskolában adottak, illetve megteremthetőek.
•	A tanórai foglalkozások annál sikeresebbek lehetnek minél több tanulói előzetes kutató-gyűjtő munkára épül.
•	Az osztályfőnöki tevékenység bármilyen szakos pedagógus diplomával vállalható, de természetesen a pedagógia szakot végzett kollégáink előnyös helyzetben vannak, s a TEAM-ek létrehozása is jó megoldás lehet.
•	Egyes témák feldolgozásához célszerű speciális szakembereket bevonni, esetleg az iskolából indult volt diákok és vendégek közreműködését kérni. 

OSZTÁLYFŐNÖKI (5. évfolyam)
JAVASOLT ÓRATERV
Témakör	Óra	
Közösség és személyiség alakítása	6	
Tanulás és munka	3	
Ember-, és társadalom	2	
Emberismeret 	2	
Életvitel gyakorlati ismeretek	2	
Pályaorientáció	1	
Szabadon felhasználható órák	2	
Összesen:	18	

KÖZÖSSÉG ÉS SZEMÉLYISÉG
•	A közösség céljai, feladatai a felső tagozatba lépve (a Házirend áttekintése, változások az alsó tagozathoz képest).
•	Tartalmas, vonzó élet a közösségben (a felelősi rendszer kialakítása, a felelősök munkájának értékelési rendszere.
•	Az együttműködő közösség felé (a közös célok elérésének akadályozói: rongálók, rendbontók, passzívak, stb., a fegyelem fontossága, a helyzetképből adódó újabb feladatok meghatározása).
•	Személyes kapcsolatok az osztályban (szociometriai felmérés)
•	A tanulmányi és magatartási helyzet értékelése (a közösség fejlődésének értékelése: eredmények és feladatok).
•	Ismerem-e önmagamat? (tulajdonságaink megismerésének módjai: rendszeres önvizsgálat; mások véleményének meghallgatása, tulajdonságtáblázat készítése alapvető jellemzőinkről (alkat, vérmérséklet, érzelmi világ, stb.).
•	Milyen szeretnék lenni? (önismereti teszt alapján a kívánt tulajdonságok meghatározása, megközelítésének módjai).
•	Eszményképeim (ki a személyiség és az egyéniség? Mi a jellem? Eszménykép-életcél, a pozitív példa serkentő ereje).
•	Társas kapcsolatok az osztályban (a kapcsolatok kialakulása feltétele, változásai (tisztelet, szeretet, barátság).
•	Őszinteség, titoktartás, segítőkészség (az igaz barátság ismérvei az őszinteség, a titoktartás, segítőkészség, cinkosság).
•	Én és az önfegyelem (az önfegyelem mozgatórugói: szeretet, félelem, stb. az önfegyelem különböző színterei és fokai).
•	A társas kapcsolatok illemtana (megszólítás, üdvözlések, bemutatkozások, bemutatások).
•	Hogyan viselkedjem? (mi a viselkedés és tanulható-e?, utánzás, azonosulás, önfegyelem, alapvető illemszabályok).	
TANULÁS ÉS MUNKA
•	Tanulás és tudás (a tanulás és tudás közti különbség és összefüggés).
•	Hogyan tanuljunk eredményesen? (tanulási stratégiák: mélyreható, szervezett, mechanikus; tanulási technikák: szöveg hangos olvasása, néma olvasás, elmondás más személynek, önmagunknak, ismétlés, lényegkiemelés stb.).
•	Munka az iskolában (a házirendben szereplő feladatok megbeszélése, a hetes és az ügyeletesek feladatai,
a házifeladat-felelős teendői, minden gyerek feladata az iskolában).
•	Hogyan írjunk pályázatot? (lépései: témaválasztás, anyaggyűjtés, vázlatkészítés, első fogalmazvány megírása, a dolgozat újraírása, a dolgozat dokumentálása, a végleges változat elkészítése; egyéni és csoportmunka összehangolása).
•	A tanulás akadályai (a tömeg hiánya, túl meredek grádiens, a meg nem értett szó).
•	A figyelem mérése és fejlesztése (figyelemkoncentrációt javító gyakorlatok, játékok beiktatása).
•	Hogyan tanuljunk humán és reál tantárgyat? (a módszertani különbségek, megoldási javaslatok).
•	Munkám a családban (mindennapi megbízatások, szünidei illetve hétvégi tevékenységek, állandó feladatok, napi illetve heti programok).
•	A tanulás és munka értékelése (önértékelés, külső–tanári, osztálytársi, szülői–értékelés, ennek szerepe a mentális egészség szempontjából).
•	Munkafegyelem–tervszerű munka (az előre elfogadott rendhez való alkalmazkodás, a munkafegyelem betartása, munkarend készítése és érvényesítése).	
EMBER ÉS TÁRSADALOM
•	A család (fogalma, típusai, tagjai, feladatai, családfa; demokrácia a családban; generációk együttélése; családi munkamegosztás; a pénz értéke, megbecsülése a család életében; gazdálkodás a családban–zsebpénz).
•	A legmeghittebb közösség a család (a család és annak szerepe az egyén egészséges, harmonikus fejlődésében; a család feladatai: szeretet, érzelmi biztonság, lelki támasz nyújtása, anyagi gondoskodás, idős / beteg családtagokkal való törődés; ami a családi életet meghitté teszi; az én családom – jövőkép; munkamegosztás a családban; mikor és hogyan ünnepelünk a családban: születésnap, névnap, házassági évforduló, karácsony, húsvét, anyák napja, nőnap, gyermeknap, stb.; illemtan az ünnepekkel kapcsolatban).
•	Életem az iskolában (az iskolai közösség hatása a gyermekre; alkalmazkodás az iskola rendjéhez, társaihoz, tanáraihoz; az iskola törvénye: a Házirend; az iskola hagyományainak megismerése; az iskolai és otthoni élet összehasonlítása; az adott iskola szokásai, hagyományai; mit teszek én, hogy tovább öregbítsem iskolám jó hírét? – hogyan tehetem széppé, otthonosabbá az iskolámat, tantermemet?
•	Életem színtere: az otthon, az iskola, a lakóhely (otthonom – iskolám – lakóhelyem környezetének rendben tartása; miért szeretek/nem szeretek itt élni?; virággondozás, parkgondozás, faültetés (pl.: minden tanuló hoz virágot az iskola szebbét tételéhez; tisztasági őrjárat az iskola környékén, a lakóhelyén; tiszta környezet–egészséges ember; a lakóhely értékeinek védelme).	
EMBERISMERET
•	Ember és állat I. (az ember egy biológiai folyamat része; az emberré válás néhány kérdése; az ember biológiai és társadalmi jellegű tulajdonságai; állat az emberben, ember az állatban; közöttük levő kapcsolat tükröződése a nyelvben, hasonlóságok a csoportosulás módjában; állatok erkölcse; különbözőség: testi sajátosságok, agyműködés, ösztönösség, tudatosság, kommunikációs formák, társas magatartás).
•	Ember és állat II. (szelídítés, idomítás, elvadítás; az állatok védelme, állatok „jogai”; agresszió állatoknál, embereknél; felelősség az állatvilágért).
•	Életünk különböző szakaszai (csecsemő és kisgyermekkor (0-3 év); óvodáskor (3-6 év); az iskolába lépés kora (6-7 év); kisiskoláskor (8-10 év); serdülőkor (11-14 év); ifjúkor (15-18 év); felnőtt és öregkor; életmód, kapcsolat, szokások, értékek, örömök, vágyak alakulása az egyes szakaszokban).
	
ÉLETVITEL ÉS GYAKORLATI ISMERETEK
•	Az egészség érték: testi jólléti állapot (elemi higiéniai követelmények) –testápolási vetélkedő; alkalomnak, időjárásnak megfelelő öltözködés; egészséges táplálkozás, az elhízás veszélyei) teljesítmény és táplálkozás).
•	Kísértésnek kitéve: a dohányzás (élettani kísérletek, a cigaretta összetevői; közvetlen hatása az emberre; betegségek okozója, következményei az utódokra; hogyan lehet leszokni?, hogyan tudok visszautasítani?).
•	Szabadidő: olvasás, hobbi (a műveltség iránti igény megalapozása; a könyv tanít, nevel, szórakoztat; a könyvtár jelentőssége, a helyes könyv-, és könyvtárhasználat; hogyan befolyásolhatja későbbi pályaválasztásomat?).
•	Szabályok vagy korlátok: illik, nem illik (iskolában hogyan viselkedjünk?; étkezés az iskolai ebédlőben; telefonálás).	
PÁLYAORIENTÁCIÓ
•	Ami érdekel, amit szívesen csinálok (érdeklődésem, képességeim, életpálya-elképzelés).
A szülők, ismerősök foglalkozása, mennyit kell ahhoz tanulni, nehézségek, munkakörülmények, fizetés).	

OSZTÁLYFŐNÖKI (6. évfolyam)

JAVASOLT ÓRATERV
Témakör	Óra	
Közösség és személyiség alakítása	6	
Tanulás és munka	3	
Ember és társadalom	2	
Emberismeret 	2	
Életvitel gyakorlati ismeretek	2	
Pályaorientáció	1	
Szabadon felhasználható órák	2	
Összesen:	18	

KÖZÖSSÉG ÉS SZEMÉLYISÉG
•	A közösség céljai, feladatai a tanévben (a helyzet értékelése, újabb feladatok megjelölése)
•	A köz-, és magántulajdon tisztelete (közös terület, öltöző, tantermek, stb. megbecsülése, rendben tartása, megóvása, a károkozás megelőzése és büntetése, a megrongált tárgyak mint lehetséges veszélyforrások, személyi tulajdon)
•	Együtt–egymással (feladatvállalás a közös tevékenységben, a vállalt feladatok pontos, lelkiismeretes ellátása a tanuló képességeinek megfelelően; legmagasabb rendű emberi tevékenység: az együttműködés)
•	Testre szabott feladatok kiválasztása az egyes tanulók számára tulajdonságainak ismeretében
•	Felelős vagy önmagadért és másokért (a felelősségtudat kialakítása önmagunk, barátaink, családtagjaink, embertársaink iránt; barátság vagy haverság? – különbségtétel a fogalmak között; lelkiismeretességre nemcsak a munkához, de társainkhoz fűződő viszonyunkban is szükség van, a lelkiismeretesség hiánya lelkifurdaláshoz, s így rossz közérzethez, súlyosabb esetben betegséghez is vezethet)
•	„Tükröm, tükröm mondd meg nékem!” (a testi–lelki harmónia alapja az önismeret, beképzeltség és önhittség vagy kishitűség? – a torzult énképek)
•	Önzés–önzetlenség (különbségtétel az egészséges önszeretet és a túlzott önimádat, az önzés között; lemondás a másik ember javára; önzetlen cselekedeteink pozitívan hatnak közérzetünkre)
•	Őszinteség–hazugság (társas kapcsolataink, őszinte és igaz barátság, családi életünk alapköve az őszinteség; az őszinteség hiánya mindig konfliktust okoz; a tények különböző okok miatt és különböző mértékben eltorzulhatnak: betyárbecsület, kegyes hazugság, elhallgatás, füllentés, rágalmazás)
•	Tolerancia a másság iránt (más népek, nemzetiségek, különféle embercsoportok (cigányság, zsidók, fogyatékosok, stb.) elfogadása, értékeinek megismerése, elismerése, a velük való helyes bánásmód)
•	Milyen az én osztályom? (az osztály feladata törődni minden egyes tagjával, egyidejűleg szem előtt tartani a közösség érdekét; az együttes tevékenységben való részvétel képességének kialakítása)
•	Hogyan küzdjem le rossz szokásaimat? (rossz szokásaim – egészségkárosító hatása, reális énkép kialakítása bírálat, önbírálat által; reális célok kitűzése a személyiség pozitív megváltoztatására a fokozatosság érvényesítésével)
•	Helyem az osztályközösségben (az egyes egyének meghatározó szerepe a közösségben, annak megítélésében; az alkalmazkodási képesség, a viselkedési kultúra fejlesztése, helyes önismeret, mások véleményének fontossága)
•	Baráti kapcsolatok az osztályban (baráti kapcsolatok megtartása, erősítése; újabb lehetséges barátságok kezdeményezése; szociometriai felmérés)	
TANULÁS ÉS MUNKA
•	Tanulási stílusok – tanulási stílusom (auditív, vizuális, mozgásos, társas, egyéni, impulzív, reflektív)
•	Munka és alkotás (a fizikai és szellemi munka közötti különbségek, munka és alkotás kapcsolata)
•	A tanulás motívumai (miért tanulunk?, érdeklődés – tudásvágy kapcsolata, környezetünk elvárásai; reális célok kitűzése, célok és a realitás)
•	Nemcsak az iskolában tanulunk (a tanulás tág értelmezése, iskolán kívüli tanulás lehetőségei, az etikus magatartás)
•	A munka létünk alapja (az emberi szükségletek kielégítésének forrása, igényszint, kedvelt és kevésbé kedvelt tanulási és munkalehetőségek)
•	Munka és személyiség (munkasiker – örömforrás – személyiség, kudarc hatása a személyiségre)	
EMBER ÉS TÁRSADALOM
•	Nemzeti ünnepeink: március 15.; augusztus 20.; október 23. (a haza iránti szeretet és a magyar nemzethez tartozás érzésének kialakítása az ünnepek helyi aktualitásának segítségével; az ünnepek történelmi hátterének rövid megismertetése; hogyan ünnepeltünk? – hogyan ünnepelünk? – helytörténeti vonatkozások, történelmi emlékhelyek megismertetése)
•	Szokások – hagyományok (csak az szeretheti igazán szülőföldjét, lakóhelyét, aki ismeri történelmét, az itt élő emberek szokásait, hagyományait; ismerje meg szűkebb környezetének (lakóhely, környező történelmi emlékhely, megye) történetét, az emberek hitében fellelhető szokásokat, hagyományokat, ezen keresztül a szűkebb pátria szeretetének, értékei megóvásának kialakítása a tanulókban; a hagyományok ismerete nélkül nem létezik teljes emberi élet)
•	Hazánk természeti kincsei és ezek védelme (a világörökség részévé nyilvánított értékek bemutatása: Hollókő, Budai várnegyed, Aggteleki cseppkőbarlang; hogyan védjük, óvjuk ezeket?; tanulmányi kirándulás viselkedési szabályai)
	
EMBERISMERET
•	Segítség! – megváltoztam!? (a serdülőkor korai szakaszának – 11-14 éves kor – állomásai és ennek hatása a serdülőre, a családra. „Lázadásaim”)
•	Építem önmagam I. (egészséges életrend, napirend összeállítása, annak betartása, hogy távlati célkitűzéseimet megvalósíthassam; szellemi, fizikai munka, a feltöltődés helyes aránya; igényes szórakozás; a „saját idő” fontossága)
•	Építem önmagam II. (a test és a lélek egyensúlya; rendszeres mozgással, sporttal építem a testem és lelkem; testi és lelki tulajdonságok gyűjtése, amit a sport megváltoztat)
•	Önismeret (Ismerd meg önmagad! Te is felelsz önmagad alakításáért. Hit önmagunkban vagy önhittség. Ki legyen a példaképem? Mi legyek, ha nagy leszek?	
ÉLETVITEL ÉS GYAKORLATI ISMERETEK
•	Az egészség érték: szociális jólléti állapot (milyen a családunk időbeosztása?; nagyító alatt a napirendem; a tevékenységünk sorrendjét, valamint a hozzá szükséges időbeosztást tervezni kell!)
•	A család: konfliktusok mindenütt (kommunikációs zavarok a családban; az összeütközések feloldása; véleményalkotás, ítéletformálás; kritikus gondolkodás; a megfelelő szülő-gyerek kapcsolat)
•	Kísértésnek kitéve: az alkohol (élettani kísérletek, egészségkárosító hatása, italozás következményei, az alkoholizmus, mint betegség, a családi élet ellensége, vigyázz: osztálykirándulás, házibuli, diszkó)
•	Szabadidő: társakkal a szabadidőben (játék, sport, vetélkedés, babazsúr v. házibuli, társas – baráti együttlét)
•	Szabályok vagy korlátok: egy kis illemtan (köszönés, bemutatkozás, megszólítás, levél üdvözlőlap)	
PÁLYAORIENTÁCIÓ
•	A fizikai és a szellemi munka (a szülők és ismerősök szakmája; ismert szakmák rendszerezése fizikai és szellemi munkacsoportba; melyek a két szakmacsoport lényegi különbségei és hasonlóságai; mennyit kell az egyes szakmákhoz tanulni, milyen iskolatípusban?; milyen a kétfajta munkacsoport társadalmi megítélése és anyagi elismerése?; a fizikai és szellemi munka egyaránt fontos, nem létezhet egymás nélkül)
•	Munkahely-látogatás (más életterek, foglalkozások, életformák megismerése; a munkahelyen „helyszínen” ismerjenek meg néhány szakmát, foglalkozást a valós környezetben; a szellemi és fizikai munka megfigyelése; figyeljék meg a használt anyagokat, szerszámokat, munkakörülményeket, tevékenységeket; kérjenek munkaköri leírásokat)
•	Pályaválasztási elképzelések (a gyerek és a szülők pályaválasztási elképzelései; ezek egybevetése; azonossági pontok és lényeges eltérések keresése; mi motiválta a két „oldal” választását?; kik és hogyan hassanak a gyerekre a döntés előtt?; ki döntsön?)	

OSZTÁLYFŐNÖKI (7. évfolyam)

ÓRATERV
Témakör	Óra	
Közösség és személyiség alakítása	6	
Tanulás és munka	3	
Ember és társadalom	2	
Emberismeret 	2	
Életvitel gyakorlati ismeretek	2	
Pályaorientáció	1	
Szabadon felhasználható órák	2	
Összesen:	18	

KÖZÖSSÉG ÉS SZEMÉLYISÉG
•	A közösség céljai, feladatai a tanévben (a közösség további fejlesztése; a helyesen kialakult értékek, magatartási normák megerősítése; az egyéni és a körérdek érvényre jutását szolgáló tevékenységekre való rávilágítás)
•	Társakkal a közös munkában (felelősségvállalás a feladatok megfelelő végrehajtásáért; a közösséggel való együttműködés az egyén számára is védelmet és előnyt jelent; egymás segítése az iskolai élet különböző színterein biztosítja a sikert)
•	A kultúrált magatartás szabályai a lányok és fiúk kapcsolatában (legyenek udvariasak, tapintatosak egymással és a kívülállókkal szemben is; tartózkodjanak a kirívó magatartástól!)
•	Milyen vagyok? (a helyes önértékelés kialakítása bírálat, önbírálat alapján)
•	Milyen legyek, milyen lehetek? (az ideális „én” elérésére tett erőfeszítések fejlesztik a jellemet; elvárásaim magammal szemben, mások elvárásai velem szemben)
•	Azt gondolod, amit mondasz? (a kommunikáció, metakommunikáció szerepe, fejlesztése; a testnyelv fontossága a mindennapi érintkezésben)
•	Mi motiválja cselekvéseinket? (ösztönök és tudatos cselekvések; szükségleteink hierarchiája a fizikai szükségletektől az önmegvalósításig)
•	Az emberi együttélés írott és íratlan szabályai (a szabályok szintjei és egymásra épülésük: szokás, erkölcs, jog; a szabályok megszegésének büntetése)
•	A család, mint a nevelés legfőbb színtere (nevelés, érzelmi védettség; generációk együttélése, munkamegosztás; családi szokások és ünnepek; egymás tiszteletben tartása; demokrácia a családban)
•	Konfliktusok a családban (a türelem, megértés, odafigyelés szerepe a konfliktus kezelésében, feloldásában; a válás káros hatása a családtagokra, a gyermek fejlődésére)
•	Vitában formálódik a közvélemény (a közös ügyek nyílt, kulturált vitában való megtárgyalása alakítja a helyes közvéleményt; a jó vita jellemzői: fontos kérdésről folyik; őszinte, előítéletektől mentes; következményei láthatóak)	
TANULÁS ÉS MUNKA
•	A magatartás, a szorgalom és a tanulmányi helyzet értékelése (helyzetelemzés, összehasonlítás a korábbi állapottal; a közösség és az egyén céljainak felelevenítése a helyes továbbhaladási irány megtartásáért.
•	A tanulás mentálhigiénés feltételei (a lelki tényezők szerepe a tanulásban, a teljes nyugalom, megfelelő testi erőnlét, képességünk – terhelhetőségünk, hit az elvégzett munka sikerében, önellenőrzés szerepe a megszilárdításban, sikereim és kudarcaim a tanulásban, tanulás a céljaim elérése érdekében)
•	Ki miben jobb? Önellenőrzés, önértékelés	
EMBER ÉS TÁRSADALOM
•	„Akikre büszkék lehetünk” (kiemelkedő államfők, tudósok, feltalálók, művészek, írók, költők, sportolók munkásságán keresztül bővítsék ismereteiket kulturális örökségünkről; helyezzék el ezen keresztül hazánkat Európában és a világban – helytörténeti vonatkozások is)
•	Politika, politizálás (a tévé, rádió, sajtó segítségével kapjanak képet a hazánkban folyó politikai eseményekről, fejlődő demokráciánkról, politikai kultúránkról; ismerje meg, hogy a különféle társadalmi csoportok érdekeit a pártok képviselik, s ezért a pártok sokfélék lehetnek; a politizálás szerepe a mindennapi életben)
•	Életünk a „megsebzett bolygón” (a környezetvédelem szükségességének megértése; a környezeti ártalmak számbavétele (gépjármű–közlekedés, energiatermelés; a környezetszennyezés elleni védekezés lehetőségei; a környezetvédelem általában és közvetlen környezetünkben; mit tehetek én környezetem védelmében?)	
EMBERISMERET
•	Önismeret (reális – ideális énkép, önfejlesztő stratégiák, példakép)
•	A serdülőkor biológiai és higiéniai problémái (a serdülődéssel járó biológiai és pszichológiai változások; a változások biológiai gyökerei; a természet rendjének elfogadása; én–képed új fényképe)
•	Testkultúra a serdülőkorban (hogyan és miért törődöm a testemmel?; ki a szép ember?; divat, ízlés, ízléstelenség; az én egyéni stílusom; a serdülőkor kozmetikai problémái; mindenki szép valamiben)
•	Ismerkedés – kapcsolatteremtés (kikkel vagyok kapcsolatban? –kortárssal, felnőttel, „idegennel”, más neművel-; a kapcsolat mozgatórugói: azonos érdeklődés, érdek, szeretet; a kapcsolatteremtés feltétele: ön- és másik ismerete vagy megismerésének vágya; mi a jó kapcsolat „receptje”?; az ismerkedés illemtana; emberi kapcsolatok alakulása: átalakulása pl. szerelemmé vagy véget érése)	
ÉLETVITEL ÉS GYAKORLATI ISMERETEK
•	Az egészség érték: lelki jólléti állapot (a jó lelki állapot fogalma, a gyilkos stressz, a stresszkezelés és szabályozás)
•	A család: miről vallanak otthonunk tárgyai? (esztétikus környezet, kényelem vagy luxus, a giccs, célok vagy álmok)
•	Kísértésnek kitéve: a drog (első lépések a kábítószer–fogyasztás felé, a kábítószerek fajtái és a fogyasztás formái, drogok idegrendszeri hatása, a kábítószer okozta élmény, vigyázat: koncert, házibuli, diszkó, barátok, nem élek vele)
•	Szabadidő: a tömegkommunikáció hatása életmódunkra (színház, mozi, videó, tv., reklám, virtuális valóság)
•	Szabályok vagy korlátok (a gyalogos és kerékpáros közlekedés szabályai, az utca illemtana)	
PÁLYAORIENTÁCIÓ
•	Érdeklődés, jellem, motiváció a pályaválasztásban (kiindulási pont az 5. Osztályban elkészített fogalmazás, kérdőív az érdeklődésről; az érdeklődés változékonyságának felismerése; érdeklődési terület ismerete; a jellem ismerete; érdeklődési területek és pályaelképzelések közötti összefüggés; jellemed hogyan befolyásolhatja pályaválasztási szándékodat?; mi motiválhatja a pályaválasztást?)
•	Egy érdekes életpálya (vendégek fogadása, vagy riportok készítése; az életpályája milyen tanulmányok, erőfeszítések mentén alakult olyanná amilyen?; Voltak-e korrekciók, bukások?; Hogyan tudott újból „építkezni”?;  Lezártnak tekinti-e az életpályáját?)
•	Pályaválasztási elképzelések (gyerek – szülő, motivációk, döntés joga)
•	Pályaválasztási vetélkedő (ismeretek, helyzetfelismerés, kreativitás, magatartási kultúra, kommunikáció)	

OSZTÁLYFŐNÖKI (8. évfolyam)

ÓRATERV
Témakör	Óra	
Közösség és személyiség alakítása	6	
Tanulás és munka	3	
Ember és társadalom	2	
Emberismeret 	2	
Életvitel gyakorlati ismeretek	2	
Pályaorientáció	1	
Szabadon felhasználható órák	2	
Összesen:	18	

KÖZÖSSÉG ÉS SZEMÉLYISÉG
•	Céljaink, feladataink a 8. osztályban (a továbbtanulás megalapozása; elvárás velük szemben a példamutatás tanulmányi, magatartási, stb. téren)
•	Csoportok az osztályban (klikkek és barátok; sztárok és magányosok)
•	Egyéni képességek a közösség szolgálatában (a kapcsolatteremtés a kooperáció fontossága a közösségben; empátia, tolerancia, konfliktus-, és kudarctűrő képesség)
•	Harcban önmagunkkal (sajátos ellentmondása ennek az életkornak, hogy a vágyak és igények nincsenek összhangban a lehetőséggel; az én-ideál megközelítését segítik a helyes önismeret (önkritika), az egészséges ambíció és akarat a gátlások és negatívumok leküzdésére)
•	A felnőtté válás jellemző viselkedési normái (a felnőttkor jellemzői már gyermekkorban jelentkeznek; a szó és a tett, a vágy és az értelem viszonya)
•	Barátság, szerelem, szexualitás (a barátság és szerelem azonos és eltérő elemei, értékeik; a serdülőkorban a szexuális élet kerülendő, mert a fiatalok biológiai, szellemi és társadalmi érettsége, helyzete nem alkalmas a felelősségteljes kapcsolat létesítésére)
•	Mi dolgunk a világon? (életünk értelmét mi adjuk céljainkkal, cselekedeteinkkel, hitünkkel; az élet értelme az értelmes élet!)
•	Generációk együttélése a családban (a tisztelet korra való tekintet nélkül mindenkinek kijár; a család szokásaihoz alkalmazkodni kell; az alkalmazkodás gyakorlással fejleszthető)
•	Az önkormányzat működése az osztályban és az iskolában (a vállalt feladatok elvégzése kötelesség, melyet önzetlenül, lelkiismeretesen, pontosan kell végezni; a dicséret, elismerés új erőt ad a további munkához)
•	Közéletiség, demokrácia (az igazi demokrácia gyakorlásához szükséges a saját, a csoport és a közösségi érdek felismerése; az osztályfőnöki óra a demokrácia gyakorlásának színtere)
•	Isten, hit, vallásosság (a hit világa, a vallásos ember, minden ember kizárólagos joga)	
TANULÁS ÉS MUNKA
•	A tanulmányi és magatartási helyzet értékelése (helyzetelemzés és célmeghatározás a tanulók önértékelése alapján)
•	Aki mer, az nyer (kezdeményezőkészség, kockázatvállalás, vállalkozói bátorság)
•	Én és a nyári munka
•	Versengés és együttműködés	
EMBER ÉS TÁRSADALOM
•	Én is hazám polgára vagyok (az állampolgárok alapvető jogainak és kötelességeinek megismerésén keresztül egyensúly kialakítása a joggyakorlás és a kötelesség–végrehajtás között)
•	„Magyarországról jövök” (a leggyakrabban látogatott idegenforgalmi nevezetességek, földrajzi helyek bemutatásán keresztül érezzék szükségét ezek védelmének, erkölcsi és anyagi szempontból egyaránt (pl.: nemzeti parkjaink, Balaton, Velencei- tó, Tisza- tó bemutatása – felhasználhatók a tanulmányi kirándulások tapasztalatai is, illetve ezek előkészítésére is!	
EMBERISMERET
•	Kamaszszerelem (az élet természetes ajándéka: szeretet, szerelem, imádat; vonzalomtól a szerelemig; a szerelmes állapot; hogyan fejezzem ki a szerelmem? – a szerelmesek illemtana; a szerelemtől más lettem? hogyan lehet szerelmeket megszakítani anélkül, hogy a másik ember önbizalmát megsérteném; tudjon különbséget tenni a szerelem és a nemi vágy megnyilvánulása között)
•	Szexualitás (a testi szerelem, mint az emberiség közös titka; a szex, a szexualitás; mi a különbség a szerelem és a szexualitás között?; miért káros a szexuális élet túl korai megkezdése?; szemérmes, szemérmetlen, pornográf; a tömegkommunikáció és a szex; uralom a nemi ösztönök felett)
•	Boldogság és szomorúságforrások (mit jelent: boldogság, szomorúság?; a boldogság összetevői, szintjei: szerencsejavak, örömérzet, megelégedettség, értelemmel telített élet; a boldogság kellékei: nyitottság, lendület, életkedv, szeretet, helyes önértékelés, tettek; szomorúságforrás: félelem, önbizalom hiánya; állandó szomorúság következménye: depresszió, magány, öngyilkosság; nyújts kezet!)
•	Élet és halál (az emberi lét értelme, a véges és végtelen összefüggései, a folytatásra vonatkozó legfontosabb elképzelések, a különböző „túlélési” elképzelések, a vallások válaszai a halállal kapcsolatban, a célok, perspektívák és a vég összefüggései, a lét küzdelem az önmegvalósításért, az ember alkotásaiban és utódaiban "él tovább", mi dolgunk a világon?)	
ÉLETVITEL ÉS GYAKORLATI ISMERETEK
•	Az egészség érték: megtörtént a baj (háztartási és idénybalesetek, elsősegélynyújtás, betegápolás, beteglátogatás)
•	A család: önkiszolgálás otthon (háztartási eszközök használata, konyhatechnika, korszerű táplálkozás)
•	Kísértésnek kitéve: az AIDS (fogalma, fertőző források, tünetei, védekezés ellene, szűrés és tanácsadás)
•	Szabadidő: elhatározástól a megvalósításig (kirándulás szervezése, ruhatár, programkészítés, viselkedési szabályok)
•	Szabályok vagy korlátok: kerékpárral a közúton (kerékpáros közlekedés, KRESZ-ismeret, közlekedési morál)	
PÁLYAORIENTÁCIÓ
•	Jövőnkre készülünk (pálya, szakma, foglalkozás, beosztás, munkakör, képesítés, képzettség, pályakép)
•	ÉN-KÉPEM – személyiségleltár (képességeim, erősségek – gyengeségek – lehetőségek – veszélyek)
•	Középfokú iskoláztatás (iskolaszerkezet, felvételi követelmények, pályaalkalmasság, iskolaváltás, helytállás)
•	Pályaválasztási döntés (elképzelések, döntés, alternatívák, érvek–ellenérvek)
•	„Próbafelvételi” (felkészülés, feszültségoldás, megjelenés, bemutatkozó beszélgetés, kommunikációs stratégiák, taktikák, siker –kudarc)
•	A munkanélküliség állapota, folyamata (munkaerő kereslet és kínálat, esélyteremtés)	

A nevelési témák feldolgozásához széles tevékenységrepertoár és módszergazdagság szükséges.
A gyakorlatban leginkább hatásos módszerek:
•	Beszélgetés, vita, véleménycsere
•	Élethelyzetek, szituációk eljátszása azok elemzése
•	Kiselőadások
•	Jelenetek bemutatása, dramatizálás, pszichodráma
•	Riportok készítése magnóval és azok írásban való megjelenítése
•	Pályázatok kiírása, értékelése
•	Régi népi játékok
•	Kiállítások
•	Osztálytükör
•	Fórum
•	Vetélkedő
•	Irodalmi, zenei szemelvények
•	Keresztrejtvények
•	Tablók
•	Alkalmi divatbemutatók
•	Népi játékok
•	Játékok
•	Sajtófigyelő
•	Kirándulás, múzeum és színházlátogatás
•	Videofilmek vetítése
•	Bábozás
•	Gyűjtőmunka otthon és klubszobában (fejleszti a szelektív képességet, növeli az aktív szókincset, összefogottabbá teszi a csapongó képzeletet)
•	Saját készítésű fényképekből kiállítás
•	Kamaszpanasz – kérdésláda. Mindenki bedobhatja a kérdését, problémáját jeligével. 7. és 8. osztályosokból egy „szerkesztőbizottság” alakul ún. „pszichológus csoport”. Ők válaszolnak a kérdésekre a faliújságon, segítséget kérhetnek a válaszhoz az iskolapszichológustól, gyógytornásztól, iskolaorvostól, gyógyszerésztől, kozmetikustól, védőnőtől, osztályfőnöktől
•	Célzott kérdések az igazgatóhoz, osztályfőnökhöz, tanárokhoz, kortársakhoz
Értékelés
•	Az érdeklődés felkeltésére és aktív cselekvésre alapozott, oldott légkörű személyiségfejlesztés a célunk.
•	A nyílt, őszinte légkör megteremtése alapvetően befolyásolhatja a foglalkozások sikerességét.
•	A tevékenységek eredményessége egyes témák esetében nehezen objektivizálható, ezért természetesen nem osztályozunk.
•	Az ismeretek elsajátításának, a megértésnek és a pozitív viszonyulás kialakulásának végső mércéje a tanulók személyiségében (a kognitív, affektív és szenzomotorikus szférákban) rögzült pozitív irányú változás, a magatartás minősítésére a magatartási osztályzat szolgál.
•	Elsősorban az interaktív tanítási-tanulási folyamatban megnyilvánuló aktivitást értékeljük.
•	Az anyag megértését a csoportos megbeszélés, feldolgozás, önálló példák és elemzések sora igazolja.
•	A tanulók helyes szokásrendszere, életvezetése, testi-lelki harmónikus működése az érték.
•	A fogalmak és összefüggések egyéni és csoportos értelmezése, a pozitív értéktételezés, tanulók személyiségében bekövetkezett pozitív irányú változás az érték, a minőség.
•	A legfontosabb fogalmak, kategóriák és összefüggések ismeretének mérésére és az eredmények indirekt visszacsatolására számtalan lehetőség kínálkozik a fiatalok szabadságjogának és emberi méltóságának megsértése nélkül. 
•	Törekedjünk az önértékelés és egymás értékelése valamint a tanári értékelés egyensúlyának összhangjára.
•	A helyes ismeretek, belsővé vált normák és pozitív tartalmú cselekvések alapján indirekt visszajelzésre törekedjünk, s az „igazságosztó” értékelést és minősítést mellőzzük!

A meggyőződést, világnézetet, értékrendet stb. az alkotmányos keretek között magánügyként kezeljük, s az attitűdök minősége felett nem ítélkezhetünk.

Segédletek
Tanári kézikönyvek
•	33 osztályfőnöki óra: Óratervek, óravázlatok középiskolai tanárok számára – Tóth Tibor, Szeged: Mozaik, 1995.
•	Beszéljük meg! Osztályfőnöki témakörök A-tól Z-ig – Hudyné Gyulai Zsuzsanna – Pózna Gabriella, Bp.: Raabe, 1999.
•	Osztályfőnöki kézikönyv – Szabó Kálmán, Bp.: Nemzeti Tankönyvkiadó, 1997.
•	Kézikönyv osztályfőnököknek – Szekszárdi Júlia, Bp.: Szakközépiskolai Projekt, 1995.
•	A pedagógus új típusú feladatai a modern iskolában
•	Osztályfőnöki kézikönyv a minőségbiztosítás jegyében – Fürstné Kólyi Erzsébet, Bp.: Flaccus, 1999.
•	Osztályfőnöki kézikönyv az általános iskola 5-8. osztálya számára – Majzik Lászlóné (OPI), Bp.: Tankvkiadó, 1983.
•	Osztályfőnöki kézikönyv az ált. iskolák számára – Tóth Tibor, Pest Megyei Pedagógiai Szolgáltató Intézet, Bp., 1998.
•	Száz eset, ezer tanulság: történések a nevelés-oktatás világából – Benedek István, Bp.: OKKER K., 2000.
•	Mit tehet az osztályfőnök? Mit tegyen a szülő? - konfliktusok és feloldásuk az iskolában, a családban
Oláh Erzsébet – Zsidi Zoltán, Debrecen: Tóth Könyvkereskedés, 1998.
•	Közösségek rejtett hálózata: A szociometriai értelmezés – Mérei Ferenc, Bp.: TK, 1988.
•	Hogyan tanítsuk gyermekeinket tanulni? – Robert Fisher, Bp.: Műszaki Könyvkiadó – Calibra Könyvek, 1999.
•	Könyv a tanulásról. Tanulási képességet fejlesztő tréning 12-16 éveseknek – Oroszlány Péter, Bp.: AKG Kiadó, 1998.
•	Tanári kézikönyv a tanulás tanításához - Oroszlány Péter, Bp.: AKG Kiadó, 1994.
•	Ferku Imre: A pedagógus munkája az ezredfordulón, Nyíregyháza.; MPKITK. 1999.
•	Ferku Imre: Tehetségnevelés, Nyíregyháza.; OKTESZT Kiadó, 1996.
•	Magánélettan – Bácskai Júlia, Bp.: Pannon - Klett, 1997.
•	Illik tudni. a kultúrált viselkedés szabályai – Köves J. Julianna, Bp.: K. u. K. K., 1994.
•	Nyelvi illemtan – Deme László, Grétsy László, Wacha Imre, Bp.: ILK, 1987.
•	Tanítható-e az ember? : Szöveggyűjtemény – Kuslits Katalin, Bp.: Dinasztia, 1993.
•	Egészségnevelés: Módszertani ajánlás a NAT alapján – Csutor Béla, Bp.: Flaccus, 1998.
•	Útmutató és tanmenetjavaslatok a 3., 4., 5., 6., 7., 8. osztályos Lelki egészségtan tankönyvekhez 
Összeállította: Zsíros Lajosné, Bp.: Magister, 1993.
•	Kísértés a jóra (Etikai olvasókönyv) Mócz István – Bp.: Szent István Társulat, 1993.
•	Erkölcstani vázlatok: Tankönyvpótló jegyzet az általános iskolák felső tagozatosai a középiskolák tanárai és
1-4. osztályos tanulói számára, összeáll. és szerk. Szabó Pál Tivadar, Bp.: Ikva, 1994.
•	Szöveggyűjtemény az Erkölcsi vázlatok c. jegyzethez – szerk. és válogatta Szabó Pál Tivadar, Bp.: Ikva, 1994.
Tanítást-tanulást segítő taneszközök
Emberismeret – önismeret
•	Önismereti alapok: Emberismeret 13 éveseknek – Réthely Endréné, Bp.: Nemzeti Tankönyvkiadó, 1998.
•	Hogyan tanuljak, hogy legyek valaki? – Fürstné dr. Kólyi Erzsébet – Sipos Endre, Bp.: Fürst Stúdió, 1996.
•	Hogyan viselkedjem?: hasznos tanácsok tizenéveseknek és szüleiknek – Fürstné dr. Kólyi Erzsébet, Bp.: Konsept, 1994.
•	Milyen legyek?: Mit kell tudnom, mit kell tennem? Kis etikai kézikönyv: hasznos tanácsok tizenéveseknek és szüleiknek – Fürstné dr. Kólyi Erzsébet, Bp.: Konsept.
Lelki egészségtan (sorozat): Kalauz erkölcstanhoz
•	A szeretetről: 8-9 éves tanulóknak – Zsíros Lajosné, Bp.: Magister, 1993.
•	Én és a világ: 9-10 éves tanulóknak – H. Nagy Valária, Bp.: Magister, 1993.
•	A jellem értékei és hibái: 10-11 éves tanulóknak – Polinger Mária, Bp.: Magister, 1993.
•	Értelmes élet: 11-12 éves tanulóknak – Polinger Mária – Zsíros Lajosné, Bp.: Magister, 1993.
•	A küszöbön: 12-13 éves tanulóknak - Zsíros Lajosné, Bp.: Magister, 1993.
•	Életutak. Példaértékű tulajdonságok: 13-14 éveseknek – Szabó Judit – Zsíros Lajosné, Bp.: Magister, 1993.
•	Egészséged – Testben – Lélekben: Pozitív Döntéshozás: Mondj Nemet a probléma-helyzetekre: Tanári kézikönyv Bp.: CHEF – Hungary Alapítvány
•	Ép testben ép lélek: Segédanyag az egészségneveléshez – Dr. Végh Ilona, Bp.: Nemzeti Tankönyvkiadó, 1998.
•	Szeretetfürdőben: Érzelmi-szexuális nevelés és családtervezés, Kézikönyv fiataloknak – Kun János - Kun Jánosné, Bp.: Irkadas, 1994.
Az egészséges életért (sorozat):
•	Életünk válsághelyzetei: A depresszió és a stressz – Dr. Bíró Sándor, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Szenvedélyeink: Megelőzés, felismerés, rehabilitálás – Dr. Buda Béla, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Maradj fiatal! A sportolás és az egészség – Dr, Frenkl Róbert, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Öröm és üröm: Szexuális úton terjedő betegségek: Megelőzés, felismerés, rehabilitálás – Dr. Timner Margit,
Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Miért ne dohányozzunk? Megelőzés, felismerés – Dr. Kovács András – Dr. Kiss András – Dr. Landi Anna, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Kinek ártanak a vírusok? Megelőzés, felismerés, rehabilitálás – Dr. Berenczi György, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Féltékenység (betegség?) – Dr. Haraszti László, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Korunk réme, az Aids: Megelőzés, felismerés, együttélés – Dr. Marcell István, Bp.: Sub Rosa Kiadó, 1995.
•	Életvezetési ismeretek és készségek: A 10-14 éves korosztály nevelőinek tanári kézikönyve – Csendes Éva
Budapest: Calibra, 1996.
•	Egészségnevelés: Egészségkárosító szenvedélyek megelőzése a tanórán és a tanórán kívüli nevelésben – szerk. Csutor Béla, Bp.: Flaccus, 1998.
Forrásjegyzék az irodalmi ajánláshoz:
•	Molnár Ferenc: A Pál utcai fiúk, Móra Ferenc Könyvkiadó, Budapest 1977. 32.o.
•	Oscar Wilde: Dorian gray arcképe
•	Mesék – elbeszélések, Európa Könyvkiadó, 1987. 202. o.
•	Ami a szívedet nyomja: Mai svéd gyermekversek, Móra Ferenc Könyvkiadó, 1975. 66. o; 53. o. 
•	Mihálka György: Tisztán avagy gyermekszemmel a felnőttek világa, Kecskemét, 1992. 10. o., 30. o., 72. o. 
•	Janikovszky Éva: Akár hiszed, akár nem, Móra Ferenc Könyvkiadó, 1984.
•	A Nyugat költői Első kötet, Móra Könyvkiadó, 1985. 207.o. 
•	Antonie de Saint- Exupéry: A kis herceg, LángKiadó, 1994. 63- 65. o. 
•	Vekerdy Tamás: Beszélgessünk iskolásokról
•	Kamaszkor körül, Lásd a MPKITK könyvtárában
•	Karinthy Frigyes válogatott művei, Szépirodalmi Könyvkiadó, 1962. 404. o.
•	Móricz Zsigmond: Légy jó mindhalálig, Móra Könyvkiadó, 1980. 107., 73., 64. o. 
•	Kölcsey Ferenc, Tóth Könyvkereskedés Kft., 1997. 92-93. o., 89-90. o. 
•	Babits Mihály összegyűjtött versei, Századvég kiadó, 1993. 308. o. 
•	Márai Sándor: Füveskönyv, Akadémiai Kiadó, Helikon Kiadó 52.o., 96. o. 
•	Janikovszky Éva: A tükör előtt ( Egy kamasz monológja) 
•	Kincskereső, 1990. szeptember 6. o. 

Szépirodalmi ajánlások:
•	Mohás Lívia: Mit tudsz önmagadról?
•	Molnár Ferenc: A Pál utcai fiúk
•	Kosztolányi Dezső: A szegény kisgyermek panaszai
•	Oscar Wilde: Az önző óriás
•	Ingrid Sjöstrand: A felnőttek furcsák néha
•	Mihálka György: Én és a nagyapa
•	Janikovszky Éva: Akár hiszed, akár nem
•	Kosztolányi Dezső: Halotti beszéd
•	Antoine de Saint – Exupéry: A kis herceg
•	Vekerdy Tamás: Beszélgessünk iskolásokról
•	Janikovszky Éva: Már iskolás vagyok
•	Janikovszky Éva: Velem mindig történik valami
•	Gelléri Andor Endre: Ötös
•	Móricz Zsigmond: Légy jó mindhalálig
•	Fehér Klára: bezzeg az én időmben
•	Kölcsey Ferenc: Parainesis Kölcsey Kálmánhoz
•	Marcus Aurelius gondolatai
•	Babits Mihály: Hazám
•	Kölcsey Ferenc: Parainesis Kölcsey Kálmánhoz
•	Buddha: Gyakorlati útmutatás a helyes élethez
•	Márai Sándor: Füveskönyv
•	Ancsel Éva: Százkilencvennégy bekezdés az emberről
•	Adamis Anna: Arra születtem
•	Kosztolányi Dezső: Már néha gondolok a szerelemre
•	Vekerdy Tamás: Beszélgessünk iskolásokról
•	Bruce Lansky: A Murphy szülők törvénykönyve avagy a gyermeknevelés kelepcéi
•	Vekerdy Tamás: Kamaszkor körül
•	Janikovszky Éva: A tükör előtt 
•	Janikovszky Éva: A lemez két oldala
•	Mihálka György: Fáj a fejem
•	Vámos Miklós: Cédulák
•	Siv Wideberg: Móráéknál
•	Mihálka György: Világgá megyek 

TÁNC ÉS DRÁMA 5-6. évfolyam

A tanterv, A NAT Művészetek műveltségterület, 5-6. évfolyamok követelményeinek egy részét dolgozza fel.
A teljes lefedést a bevezetőben jelzettek szerint több tantárgy biztosítja.

A tantárgy óraszáma: 36
A Nyíregyházi Tanterv/helyi tervezés aránya: ~80/20 %.
Ennek felosztása:
Évfolyam	5.	6.	7.	8.	Összesen	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
Tánc és dráma 	0.5	18	0.5	18	-	-	-	-	36 *	

Javasoljuk, hogy egymásnak „ kölcsön adva „ az órákat; 5. Osztályban csak táncot, 6. Osztályban pedig csak drámát tanítsanak.

Megjegyzés:
a dráma és a tánc  tárgy tanításához:
A. Az 6. évfolyamos dráma modul alapjaiban épít az alsó tagozatos tantárgyszakaszban a magyar nyelv és irodalom tárgyhoz integrált dramatikus ismeretanyag során szerzett jártasságokra és készségekre. A továbbhaladás azokat kiegészítve bővíti a tárgyi ismereteket és a gyakorlatot.
A tárgyi szakasz befejezése után pedig alapot teremt arra, hogy a 7. – 8 évfolyamon ismét a magyar nyelv és irodalom tárgy keretében a „belépő tevékenységek” tantervi elképzelése alapján  tovább bővíthessék a tanulók drámajátékos ismereteiket.
B. Az 5. évfolyamos tánc modul alapjaiban épít az alsó tagozatban tanult énekes- táncos, illetve sport - küzdő karakterű gyermekjátékokra. Ezenkívül a testnevelés és ének - zene órákon megszerzett ritmusérzékre, valamint az ének - zene órákon elsajátított népdalkincsre.

Célok és feladatok

A rendelkezésre álló időt tánccal és mozgással dúsított drámajátékokkal tudják használni a nevelők. Így szervezhető meg az a komplex művészetpedagógiai munka, amely mint módszer az alsóbb évfolyamokat teljes egészében áthatja, a felsőbb évfolyamokat tetszés szerint áthathatja, mint órával rendelkező tantárgy pedig - szakképzett tanár által vezetve - bármely szinten bevezethető. Az órákon zajló nevelőmunka és tanulási folyamat dráma érettségivel is zárulhat.
A dráma és tánc kreatív folyamata a csoportos játékok együttes élménye révén segíti elő a tanulók alkotó- és kapcsolatteremtő képességének kibontakozását; összpontosított, megtervezett munkára szoktatását; testi, térbeli biztonságának javulását; idő- és ritmusérzékének fejlődését. Hozzájárul mozgásuk harmóniájának és beszédük tisztaságának kialakulásához, szolgálja ön- és társismeretük gazdagodását. A dráma és tánc tantárgyként az érzékelés és a kommunikáció iskolája. Cél a képességek fejlesztése: a fogékonyság, a fantázia, a koncentráció és a jó értelemben vett érzékenység fokozása, az észlelés finomságának, a kifejezés árnyaltságának fejlesztése, valamint az értékek iránti fogékonyság, a tolerancia és az együttműködés magas szintjének kialakítása.
A dráma és tánc mint tantárgy - tevékenységközpontú. A tevékenységet követő elemző beszélgetések a fogalmi ismeretek bővítésével járnak. Akkor hatékonyak igazán, ha megszerzett tudásukat, alakulóban lévő véleményüket, felvetődő kérdéseiket beépítik a tanulók a megjelenítő játékokba. Az egyes drámai és színházi kifejezési formák megismerése és használata tanuló és tanár számára egyaránt haszonnal jár: a nehezebben megfogalmazható vagy épp formálódó gondolatok és érzelmek kifejezését, s a meglévő ismeretek ellenőrzését egyként szolgálja ez az eljárás. A művészeti tevékenység szakmai szabályainak betartása nem lehet ellentmondásban azzal az elvárással, hogy az órákon való részvétel a tanulók számára örömet és szellemi izgalmat jelentsen.

1. A csoportos játékhoz és a megjelenítéshez szükséges képességek fejlesztése, készségek kialakítása
A kifejező közlés alapjainak elsajátítása: artikulációs gyakorlatok, tempó-, hangsúly- és hanglejtés-gyakorlatok.
Nem verbális kommunikációs játékok.
Koncentrációs és lazítógyakorlatok.
Egyszerűbb interakciós játékok.
Páros bizalomgyakorlatok.
Alapfokú mozgástréning.

2. Rögtönzési és együttműködési képességek fejlesztése
Egyszerű elemekből építkező mozgássor létrehozása (indítás, megállítás, gyorsítás, lassítás, fordulat, járás, futás, mozdulatkitartás).
Mozgásos improvizáció a tanár által megadott cselekményvázra, a tanult egyszerű tánctechnikai elemek felhasználásával.
Improvizáció a megismert színházi technikák alkalmazásával.
Maszkos játékok.
Jeles napok játékai.
3. Ismeretszerzési, tanulási, problémamegoldó képességek erősítése, kifejezőkészség fejlesztése
és alkalmazása: pl. gondolatkövetés, mímes játék, levél és napló, telefonbeszélgetés, állókép.
Az alapvető fogalmak (pl. mese, cselekmény, szándék, feszültség, konfliktus, fordulópont) ismerete és alkalmazása a saját játékok értékelő megbeszélése során.
Játékok a megismert színházi formai elemek hatásának tanulmányozására.
Történetek feldolgozása komplex drámaórák keretében
Dramatikus improvizációk – a tanár által megadott és/vagy a tanulók által létrehozott történetváz alapján. Döntések elemzése.
Dramatikus improvizációk irodalmi művek alapján.
Dramatikus improvizációk ismert történelmi események kapcsán. Eljátszás, kiegészítés, folytatás, fordulatépítés.
4. A megismerő- és befogadóképesség fejlesztése
Színházi előadás megtekintése. A látottak kollektív elemzése a megismert fogalomkészlet alkalmazásával.
A hagyomány szokáscselekményeinek megismerése és – kedv esetén – kipróbálása. Jeles napok szokásai (lucázás, betlehemezés, regölés).
Énekes-táncos játékok: fogyó-gyarapodó, vonulós-kapuzós játékok.
Ugrósok, karikázók, eszközös táncok. Szatmári csárdás.

A Tánc és dráma tantárgy tanterve nem elméleti ismeretek tanítását helyezi a középpontba, hanem a drámajáték eszköztárának és a különböző színházi nyelvek elemeinek megtapasztalását a tanulók saját tevékenységén keresztül. Ez természetesen nem az elméleti ismeretek figyelmen kívül hagyását jelenti; mindössze arról van szó, hogy az elmélet minden esetben a gyakorlati tevékenység eredményeképpen, az így szerzett tapasztalatokból leszűrve jelenjék meg. A Tánc és dráma mint tantárgy tevékenység-központú. A tevékenységet követő elemző beszélgetések a fogalmi ismeretek bővítésével járnak, de nem valósulhatnak meg anélkül, hogy a tanulók megszerzett tudásukat, alakulóban lévő véleményüket, felvetődő kérdéseiket cselekvésbe ne emelnék. Az egyes drámai és színházi konvenciók megismerése és használata ezért tanár és tanuló számára egyaránt azzal a haszonnal is jár, hogy a nehezen megfogalmazható (vagy épp formálódó) gondolatok és érzelmek kifejezésére, illetve a meglévő ismeretek gyakorlati ellenőrzésére teremt lehetőséget.
Ezt a tevékenységközpontú szemléletet tükrözi a tantervünkben követett szóhasználat is – gyakran szerepel együtt a játék és a munka szó. Ezek együttes szerepeltetése megerősíti, hogy a különböző területeken folyó művészeti tevékenységet szigorú szakmai folyamatok vezérlik ugyan, az órákon való részvétel azonban a tanulók számára minden esetben örömöt és szellemi izgalmat kell jelentsen.
A tánc és dráma lehetőséget nyújt a minél változatosabb dramatikus, táncos, bábos tevékenységformákban való részvételre; a tanulók képesség és adottság szerinti differenciált foglalkoztatására; a drámajátékban, a táncban és a bábjátékban fellelhető öröm- és szabadságélmény megtapasztalására. Differenciált feladatokon keresztül a dramatikus, illetve bábos technikák és konvenciók, a táncot felépítő technikai elemek és formák elsajátítására és széles körű alkalmazására; a drámai formával, a bábjátékos technikákkal, a táncot felépítő technikai elemekkel való improvizációra, kísérletezésre; a dráma, a tánc és a bábjáték mint művészi kommunikációs forma megtapasztalására.
Kiemelt célja a valós emberi szituációk, illetve fiktív történések megjelenítése különböző színházi formákban, valamint az, hogy a tanulók a más területeken elsajátított ismereteiket, készségeiket a drámában, a táncban, a bábjátékban is alkalmazni tudják.
A tánc és dráma foglalkozásai alkalmat adnak az önértékelésre annak érdekében, hogy a tanulók képessé váljanak saját eredményeik felismerésére és tapasztalataik beépítésére a művészeti tevékenységükbe, arra, hogy egyénileg és csoportosan előadást tervezhessenek, létrehozhassanak, illetve a létrejött előadást bemutathassák.
Fontos, hogy a tanulóknak legyen módjuk minél több élő és felvett színházi, tánc-, mozgás- és bábszínházi előadás – köztük társaik által készített produkciók – megtekintésére; a különböző színházi formák kulturális tradícióinak tanulmányozására; az alapvető színpadtechnikai eljárások megismerésére; drámával és a különböző színházi formákkal kapcsolatos fogalmi készletük, aktív szókincsük bővítésére.

A tárgy speciális sajátosságaiból fakadó konkrét feladatok:
A. Dráma
•	A dráma tárgy tevékenység központú, melynek következtében nem az elméleti ismertek megszerzése, hanem a gyakorlati tapasztalatok kipróbálása és elmélyítése a tanulói tevékenység fő mozgatója.
•	A drámajátékok sajátos eszközeinek kipróbálása és a színházi formanyelvek megismerése a közvetlen élményeken keresztül történő tanulói tapasztalatszerzést részesíti előnybe.
•	A fogalmi ismeretek bővülését az elemző beszélgetések során a drámatanár irányítása révén szerzik meg a tanulók.
•	A játékos gyakorlatokon keresztül a tanulók személyisége gazdagodik, jelentősen javul a kapcsolatfelvétel-, kapcsolattartó - és a közlési képességeik, miközben megtanulnak egymással együttműködni.
•	A tárgy kiemelt célja, hogy a játékokban résztvevők a valós emberi tevékenységek és a fiktív történetek megjelenítésére alkalmassá váljanak.
•	Az órai munkák nyújtsanak lehetőséget arra hogy a tanulók:
•	- Változatos dramatikus tevékenységformákban vegyenek részt
o	 Az adottságaiknak és képességeiknek megfelelő differenciált foglalkozásokon vehessenek részt
o	 Leljenek örömet és szellemi izgalmat az egyes tevékenységekben
o	 Gazdagodjanak gondolati és érzelmi kifejezéseik
o	 A tevékenységek során mélyüljön önismeretük, önértékelésük
o	 Fedezzék fel önmaguk és mások teljesítményében az értékeket
•	- Más tárgyak ismereteit alkalmazni, a gyakorlatban legyen lehetőségük annak helyességét megtapasztalni
•	- A színházi formanyelvek megismerésével váljanak alkalmassá a művészi élmények befogadására
•	- Ismerjenek meg tradicionális ünnepi szertartásokat
•	- Ismereteik elmélyítésére hozzanak létre előadásokat a maguk és társaik épülése érdekében
B. Tánc
•	A tanterv a tanulók sokoldalú személyiségfejlesztését tűzte ki célul, melynek része a táncművészet is.
•	A tanterv fő célja a tevékenység-központúság, melyben a tevékenység fő formája: a játék és a munka, amely a táncban fellelhető öröm és szabadságélmény megtapasztalásával oktat és nevel.
•	Érjük el, hogy a szaktárgy elméleti ismeretei a tevékenységeket követő elemző beszélgetések során, ill. a tánc élményéből leszűrve jelenjenek meg.
•	Kiemelt célunk, hogy a szintetizáló művészeti ág: a tánc tevékenysége során tanulóink ismerjék felé és tudják alkalmazni más tantárgyak oktatása során szerzett információikat, tapasztalataikat.
•	Az órákon való közösen végzett munka a tanulók számára örömet és folyamatos késztetést kell, hogy jelentsen arra, a közösségi együttlét egyik alapvető formája - a tánc- során biztosítsák a testi és lelki egészségük zavartalan fejlődését pl. erkölcsi nevelés, önértékelés, viselkedés, kapcsolatteremtés, esztétikai nevelés stb.
•	Célunk, hogy tanulóink az érdeklődésen alapuló öntevékenység formájában a táncról szerzett ismereteiket szabadon alkalmazzák, és igény szerint bemutassák azokat.
•	Céljaink eléréséhez szükséges olyan alkalmakat biztosítani tanulóinknak (tanórán és azon kívüli tevékenységek során), amelyben minél több élő és felvett színházi, tánc és mozgásművészeti produkciót tekinthetnek meg.
•	Tanulóink ismerjék meg táncaink történeti fejlődését, európai kapcsolatait, párhuzamait a hazánkban élő nemzetiségek táncaiban.

Fejlesztési követelmények

A tanulók játékos gyakorlatok során sajátítsák el az alapvető táncos, bábos és drámai kifejezési formákat. Tudják a mindennapi élet és különböző történetek szituációit közösen elemezni.
A koncentráció és lazítás képességének fejlesztése. A követendő és az elvetendő beszédpélda hallás alapján történő felismerése, a durva légzéstechnikai, hangadási és artikulációs hibák felismerése mások beszédében és a saját beszédükben. A fejlesztő és szinten tartó beszédes játékok és egyszerű beszédgyakorlatok ismerete, alkalmazása.
Saját ötletek és egyes történetek jelenetté szerkesztése a tanulói csoportok önálló munkájával. A szerepváltás technikájának alapszintű elsajátítása. Saját ötletek és egyes történetek jelenetsorrá szerkesztése a tanulói csoportok önálló munkájával.
Különféle bábfigurák (marionett és árnybábok) készítése és mozgatása az adott technikának megfelelően. Ritmusképletek alkalmazása, megtartása negyedes és nyolcados járástempó mellett. A tanult tánc- és mozgásmotívumok utánzása, stílusos előadása.
Látott vagy részvételükkel zajló drámamunka és/vagy színházi előadás elemző értékelése

Értékelés

A tantárgyi sajátosságokból fakadóan a tanulók fejlődésének értékelése a tanár és a tanulói tevékenység folyamatában valósulhat meg.
Az alakító értékelés célja a tanulói munka fejlesztése, segítése és motiválása. Az értékelés a közös játékok során az egyéni tanulói tevékenység megfigyelésén alapul. A tevékenység befejeztével a gyermek fejlesztése, megerősítése érdekében szóbeli formában történik.
Összegző értékelést a tánc és drámatanár egy téma, vagy hosszabb szakasz lezárása után elemző értékelést szóban, vagy esetenként írásos formában is adhat.
Értékelési szempontok lehetnek
(az életkori sajátosságokat figyelembe vevő más – más szinteken:)

-	az együttműködő- képesség
-	értékelés, önértékelés mélysége képessége
-	milyen mértékű a mások ötleteinek elfogadása
-	a döntési készség és az abból fakadó következmények felvállalása
-	a kreativitás mértéke, aktvitás
-	a verbális és non - verbális kifejezések használatának mélysége
-	egyéni képességek egy szerep, feladat elvállalásában
-	jártasságok és készségek megléte a különféle táncos és drámai formák használata során a mozgáskoordináció és ritmuskészség fejlettsége

Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
A. Tánc

Tantárgyunk mozgásos jellegéből adódóan egyrészt nem szükséges szaktárgyi tankönyv alkalmazás, másrészt az ilyen jellegű kiadványok még hiányoznak a tankönyvpiacról.
A tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásánál a tanítási órán betöltendő szerepük legyen az elsődleges cél, és ne az egyéni érdeklődés, divat stb.

B. Dráma
A tanulói felkészülést segítő irodalom jegyzéke:

A tanulók két éven át használható tankönyve illetve segédkönyve lehet:
Belinszki József: Suliszinház: Kreatív drámajátékok kicsiknek és nagyoknak Szabolcs – Szatmár – Bereg Megyei Padagógiai Intézet (tankönyv), 1997.
Mezei Éva: Játsszunk színházat! Móra, 1979.
Montágh Imre: Mondjam vagy mutassam?!, Móra Könyvkiadó,1985.

A tanári felkészülést segítő szakirodalom jegyzéke:

Általános szakmai könyvek:
Aronson, Eliot: A társas lény. Közgazdasági és Jogi könyvkiadó, Bp. 1979.
Bagdy-Telkes: Személyiségfejlesztő módszerek az iskolában, Tankönyvkiadó,
		     Bp.1988.
Buda Béla: Az empátia a beleélés lélektana. Gondolat, Bp. 1978.
Clauss-Hiebsch: Gyermekszichológia, Akadémia, 1978.
Erika Landau: A kreativitás pszichológiája, Tankönyvkiadó, 1973.
Mérei Ferenc-Binét Ágnes: Gyermeklélektan, Gondolat, 1975.
Művészeti nevelés, Nemzeti Tankönyvkiadó, Bp., 2000.
Gergencsik Eszter: Kreativitás és közösség, Tankönyvkiadó, Bp., 1987.
Alen Pease: Testbeszéd, Park kiadó, 1993.

Drámapedagógiai összefoglalók:
Belinszki József:  Suliszinház: Kreatív drámajátékok kicsiknek és nagyoknak Szabolcs – Szatmár – Bereg Megyei Pedagógiai Intézet  (tanköny) ,1997 *
* a tankönyv tanári kézikönyv változata kidolgozás alatt
Eric Berne: Emberi játszmák, Gondolat, 1984.
         Dramatikus nevelési program (szerk.: Gabnai Katalin) Népművelési Propaganda Iroda, 1978.
Bolton, Gabin: A tanítási dráma elmélete, Magyar Drámapedagógiai Társaság, Bp. 1993.
Debreczeni Tibor: Drámajáték és pedagógia = Pedagógiai Szemle, 1986.VI/5.
Dráma, oktatás, nevelés Szerk.: Szauder Erik, Nemzeti Tankönyvkiadó, Bp., 1994.
Drámapedagógiai olvasókönyv Szek. Kaposi László, Magyar Drámapedagógiai Társaság, Bp., 1993-1996.
Gabnai Katalin: Drámajátékok, Marczibányi Téri Művelődési Központ Bp.,
		        1993.
Gyermekdramaturgia I-II. , Népművelési Propaganda Iroda, Bp., 1980-82.
Játék, színjáték, személyiség: dokumentumgyűjtemény Szerk. (Gabnai Katalin, Ardó Mária)	Népművelési Propaganda Iroda, 1980.
Karen R. Kruper: Kommunikációs játékok, Népművelési Propaganda Iroda,
							Bp., 1975 (oktatási segédanyag)
Katona Ferenc: A színjáték, Gondolat, 1976.
Cristina Lastrego: Nézz...,láss...,kérdezz ! I-III., Gondolat, 1983.
Neelands, Jonothan: Dráma a tanulás szolgálatában, Magyar Drámapedagógiai Társaság, Bp. 1994.
Rendezési ismeretek:
/ közönség előtti szereplés segítéséhez /

"Így rendeztem" I-IV. (szerk.: Debreczeni Tibor), Múzsák Közművelődési Kiadó, 1979-1984.
Máté Lajos: Rendezéselmélet, Múzsák Közművelődési Kiadó, 1984.
Mezei Éva: Játszunk színházat!, Móra, 1979.
Nánay István: A színpadi rendezésről, Magyar Drámapedagógiai Társaság, Bp., 1999.
A színjáték művészete: I-II. köt. (szerk.: Keleti Márton), 1980.
Színésznevelés breviáriuma (szerk.: Nánay István, Gabnai Katalin),
				        :Szöveggyűjtemény, Múzsák, 1985.

Játékgyűjtemények:

Barsi Ernő: Népi hagyományaink iskolai és amatőr színpadon, Hazánk Könyvkiadó, Győr, 1995.
Bújj, bújj, zöld ág... Népi gyermekjátékok. (szerk.: Kovács Ágnes) Móra, 1976.
Cinege, cinege , kismadár Népi mondókák, gyermekjátékok MRT - Minerva 	 3.kiadás 1983.
Dömötör Tekla: Magyar népszokások, Corvina, 1972.
Dömötör Tekla: Naptári ünnepek. Népi színjátszás, Akadémia Kiadó, 1979.
Játékkoszorú: Színjátékok gyermekeknek, Népművelési Propaganda Iroda, 1979.
Játékkönyv (szerk.: Kaposi László) Marczibányi Téri Művelődési Központ - Kerekasztal Színházi Nevelési Központ, 1993.
Karlóczainé Kelemen Marianne: Kisgyermekek játékos könyve, Medicina, 1976.
Kiss Áron: Magyar gyermekjáték-gyűjtemény, Könyvértékesítő Vállalat, Bp., 1984.
Kivirágzott a diófa.... Népi gyermekjátékok, Móra,1977.
Szín-kör- játék (szerk.: Debreczeni Tibor) Népművelési Propaganda Iroda, Bp.,
		      1981.

Ünnepi műsorok:
/közönség előtti szerepléshez/
Belinszki József: Sulikomédiák , Nyíregyháza, Szabolcs- Szatmár . Bereg  Megyei  Önkormányzati Hivatal,1997
Belinszki József – Belinszki Józsefné: „ Tavasz van ! Gyönyörű ! „ , Nyíregyháza, Szabolcs-  Szatmár . Bereg Megyei Önkormányzat Pedagógiai Intézete és Továbbképző Központja, 1998.
Belinszki József: Zenés suliszínház Szabolcs - Szatmár .- Bereg Megyei Önkormányzat Pedagógiai Intézete és Továbbképző Központja, 1998.
Cini-cini muzsika: Óvodások verseskönyve, Móra Könyvkiadó, 1985.
Csigalagzi: Magyar költők gyermekversei, Móra Könyvkiadó, 1985.
Csiribiri komédiák, Népművelési Propaganda Iroda
Fecskeköszöntő: Gyermekversek a világirodalomból, Móra Könyvkiadó, 1971.
Jeles napjaink: Irodalmi antológia iskolai ünnepekhez, Múzsák, 1991.
Nefelejcs: magyar költők gyermekversei, Móra Könyvkiadó, l984.
Ünnepigéző: Játékok, versek, szerkesztet műsorok általános iskolásoknak (szerk.: Gabnai Katalin) Népművelési Propaganda Iroda, É.n.

Beszédművelési segédkönyvek:
Fisher Sándor: A beszéd művészete, Gondolat, Bp. 1982.
Hernádi Sándor: Mondd mondatban, Gondolat, Bp. 1991.
A gyakori beszédhibák, Szerk.: Szabó László, Tankönyvkiadó, Bp. 1970.
Montágh Imre: Gyermekszínjátszók beszédnevelő könyve, Múzsák Közművelődési Kiadó, 1984.
Montágh Imre: Mondjam vagy mutassam?!, Móra Könyvkiadó, 1985.
Montágh Imre: Nyelvművesség: A beszéd művészete, Múzsák Közművelődési Kiadó, 1989.
Montágh Imre: Tiszta beszéd, NPI, 1979.
Murayné Szy Éva: Játékos beszédnevelés, Múzsák Közművelődési Kiadó 1987.

Tánc 5. ÉVFOLYAM
ÓRATEV

Témakör	Óra	
I. Énekes, táncos gyermekjátékok	2	
II. Leánykarikázók	2	
III. Ugrós-legényes táncok	4	
IV. Páros  forgatós típusú táncok 	1	
V. Verbunk és csárdás	6	
VI. Lánc körtáncok	2	
VII. Szlovák, román táncpárhuzamok	1	
Összesen:	18 óra	
Gondoskodjunk arról, hogy tanulóink személyes élmények alapján (pl. videofilm, táncelőadások, bemutatók, vizsgakoncertek megtekintése, játszó-és táncházakban való részvétel stb.) ne csak a tanórákon, hanem szabadidejükben is érdeklődjenek a tánc iránt.
Az órák minden esetben élmény és tevékenység-központúak legyenek, melyek során a pedagógus szerepe ne pusztán a korrigálás, hanem játékszervezés legyen!
Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Könyvek:
	Dancs Lajos: Kör-kör ki játszik? Nyíregyháza, 1992.
	Foltin J.-Neuwirth A. : Játék és tánc az iskolában I-IV. Néptáncosok Szakmai Háza, Bp.
	Pesovár E.-Felföldi L.: A magyar nép és nemzetiségeinek táncai Bp., Planétás, 1992.
Hangzóanyagok:
	Aprók táncházában – Kalamajka együttes, Hungaroton, 1990.
	Táncra tánc – Somogyi dalok és táncok JU-NA-pÉ production, 1991.
	Hangfelvétel néptáncoktatáshoz – Dél-Dunántúl, Néptáncosok Szakmai Háza, Bp.
Hangfelvételek néptánctanításhoz – Szatmár-Kalotaszeg. Néptáncosok Szakmai Háza, Bp.
	Gyimesi, moldvai népzene – CD és audió kazettán Videokazetta.
Video kazetta: Foltin J.-Neuwirth A.: Játék és tánc az iskolában
	IV. Motívumfűzések
	V. Játékok, játékfűzések
Aprók táncházában c. MTV sorozat 
Falitérképek:
a.	domborzati térképek
b.	applikációk (viseletek, hangszerek, tájak, táncmozdulatok, ábrázolása)
Tárgyi feltételek:
a.	szaktantermek (táncterem, tánc-szoba vagy jól szellőztethető tágas terem)
b.	megfelelő teljesítményű audió és vizuális berendezések (magnó, erősítő, videorecorder, TV-készülék)
c.	táncos öltözet - fiúk: testnevelés órai öltözet
  			     - leányok: testnevelés órai öltözet, szoknya
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
Egyszerű játékos, táncos tevékenység során sajátítsák el az alapvető mozdulatokat, térformákat, ritmusokat, viselkedési formákat.
Alakuljon ki a táncbátorság és a csoporthoz igazodó tevékenység képessége.
Őrizzék meg a játékok természetes, rögtönző technikáját a táncok gyakorlatában is.
A tanulók ismerjék a tánc rituális szokásait, a jeles napok mozzanataikhoz kapcsolódó mágikus mozzanatokat.
Tanulják meg a tantervünkben található tananyag tartalmakat.
Legyenek képesek egyenletes lüktetésű zenei és táncmotívumok egymáshoz illesztésére!

Témakör
I. Énekes, táncos gyermekjátékok
Óraszám:	2 óra
Altémák címei	
Párválasztó játékok
Vonulós –kapuzós játékok
Fogyó-gyarapodó játékok
* Kanyargó járása
*Hidasjáték 
*Játékfűzések	
Tevékenységek	
Párválasztó játékok: Hopp, Sárinka…, Hatan vannak a mi ludaink…,* A gúnárom fekete…,* Fordulj bolha… stb.
Vonulós- kapuzós játékok: Bújj, bújj zöld  ág…,* Bújj, bújj medve…,* Nem megyünk mi messzire…, * Lánc, lánc, lánc, cigerlánc
Fogyó-gyarapodó játékok: A kassai szőlőben…, * A tokaji szőlőhegyen…
*Kanyargó járás: Tekeredik a kígyó…, Süssünk, süssünk valamit…
*Hidasjáték: Bújj, bújj bokroson, 
*Játékfűzés: a. „Falumérő futás” – Nem megyünk mi messzire… b. Körjáték – Hatan vannak a mi… c. Párválasztó - Hopp, Sárinka
A játékokban előforduló táncos mozdulatok és motívumok: negyedes, nyolcados járás, nyolcados futás, kézfogások, kapuzás, vonulások alakzatokban(pl. kíggyóvonal), egyes csárdás, kettes csárdás, tovahaladó csárdás, páros forgások stb.	
Ismeretek	
Minimum három gyermekjátékból álló improvizált játékfűzés.
A gyermekjátékok dallamainak, cselekményének, térformáinak, sorrendiségének ismerete.
A játékbátorság megerősítése az improvizált játéktevékenységben. 
Ismeretszerzés (elemző beszélgetések, néprajzi, táncfolklorisztikai előadások, táncprodukciók megtekintésével stb.) formájában a gyermekjátékról hajdanvolt világáról, funkciójáról, típusairól.
A gyermek- és ifjúkor táncos játékainak, s azok funkcióinak megismerése (pl. hajlikázás-párválasztó játék).	
Témakör
II. Leánykarikázók
Óraszám:	3 óra
Tevékenységek	
Az egyszerű körtáncok (leánykarikázók) mozgásanyagának alkalmazása saját énekhangra
A leánykarikázók szokásrendszerének megismerése
A leánykarikázók szerepe a paraszti életben
Az alakzatok tudatos használatának gyakoroltatása (pl. körforma)
Az éneklési technika alkalmazása a tánc (karikázó) szerepkörében	
Ismeretek	
Motívumfűzés:
Somogyi karikázó:
népdalok:      Kerekiben lakom…
    Még egy kicsit itt legyünk…
motívumok:   ingó
csárdás – ingó
lépő ingó
belépő irányváltásokkal
térformák:     a kör
fogásmód:     elöl – hátul kresztezett kézfogás
hangsúly:      lent hangsúlyos inda	

Témakör
III. Ugrós – legényes táncok
Óraszám:	4 óra
Altémák címei	
1., Dél – dunántúli dudálás
2., Ugrós tánc	
Tevékenységek	
Elméleti ismeretek bővítése a tánc földrajzi elhelyezkedéséhez kapcsolódása.
A táncfolklorisztikai ismeretek párhuzamba állítása az ugrós tánc és a körtáncok vonatkozásában aDél – dunántúlon, (elemző beszélgetések kiselőadások, tanári bemutatások segítségével).
A vegyes körtánc (dudálás) megismerése, mozgásanalógiákútján: a tanult „somogyi karikázó” alapján.
Az ugrós tánc, mint új táncforma megismerése, motívumainak gyakorlása, ritmusainak illesztése a hangszeres zenéhez.
Az ugrós táncban alkalmazott új alakzatok alkalmazása.
A hangszeres zene , az ének és a tánctevékenység egyidejű használatának gyakorlása.	
Ismeretek	
Táncfolklorisztika: Dél – Dunántúl, a régi stílusú táncok
Vegyes körtánc – dudálás
Dudanóták: Kisangyalom szeme – szája…
Megfúvom a csumát…
Motívumok: ingó
Csárdás – ingó
Lépő – ingó
Dudálás lépés
Ugrós tánc:
ugrós nóták:  Házasodik a tücsök…
Béres vagyok béres… 
Érik a szőlő
Két szál pünkösdirózsa… stb.
alakzatok:     párok
kiskörök
csillag
motívumok:  cifra
höcögő
lengető
fogásmódok: elől kézfogás
szemben vállfogás
oldalt vállfogás
a tánc összetevői:
ritmika – idő
plasztika – tér
dinamika - erő	

Témakör
IV. Páros forgatós típusú táncok
Óraszám:	1 óra
Tevékenységek	
1., A tánctipus megismerése élményszinten történjen! (pl. táncműsorok megtekintése; táncos előadók meghívása; táncegyüttesekszakkörök meglátogatása.).
2., A forgós – forgatós táncokterületi elhelyezkedésének megismerése (Erdély).
3., Kiegészítésképpen önálló, elemző tevékenység a tánctipussal kapcsolatosan (pl. gyüjtőmunka, tablókészítés … stb.).
4., Rendszerező, összefoglaló, elemző beszélgetések az eddig tanultak alapján a régi stílusú táncokról.
Kapcsolatteremtés más tantárgyakkal: ének – zene, történelem, rajz, irodalom, testnevelés… stb.
	
Ismeretek	
Régi stílus
Páros forgatós táncok (pl. székely forgatós)
Táncfolklorisztika:   Erdély
Székelyföld
forgatós
	
Témakör
V. Verbunk - csárdás
Óraszám:	6 óra
Altémák címei	
Verbunk – magyar verbunk
csárdás – friss csárdás (Lassú Szatmár – Nyírség)	
Tevékenységek	
Az új tánc mozdulatainak utánzása, zenei illeszkedésének gyakorlása.
Az újonnan tanul tánc felismerése és reprodukálása az improvizáció folyamán.
A magyar verbunk stílusos előadása.
Ismeretszerzés (elemző beszélgetések, néprajzi táncfolklorisztikai előadások, táncprodukciók megtekintésével stb.) formájában az új táncról.
A csárdás lassú és gyors tempójú változatainak gyakorlás, speciális csárdásváltozatokkal (kör és hármascsárdás) való megismerkedés.
Ismeretszerzés (elemző beszélgetések, néprajzi táncfolklorisztikai előadások, táncprodukciók megtekintésével stb.) formájában az új táncról.
A tánc stílusos előadása.

Ismeretek	
Zene. verbunkzene – a szatmári síkság verbunkjainak zenéi pl. rézhúros verbunk, csizmakopogós verbunk, magyar verbunk.
Mozdulattanítás: a negyedes zene és a negyedes mozdultok illesztése.
Motívumtanulás: a mozdulatok motívumokban való összefoglalása, pl. negyedes höcögő, séta előre-hátra, andalgó, bokázó, fonás előre-hátra, kisharang, negyedes csapások elől és oldalt ill. láb alatt és felett.
A tánc néprajzi és táncfolklorisztikai jellemzői, s azoknak alkalmazása az improvizáció során.
Zene: csárdás zene – szatmári, nyírségi csárdás nóták, legalább öt dallam pl. Zúg az erdő…, Szivárványos az ég alja…, Szól a figemadár… stb.
Mozdulattanítás: a negyedes zene és a negyedes mozdultok illesztése.
Motívumtanulás: a mozdulatok motívumokban való összefoglalása pl. kettes csárdás, páros forgások irányváltásokkal, félfordulósok, átvetősök, táncolás nyitott és félig nyitott formákban, különtáncolás lábfigurázással és csapásokkal díszítve stb.
A tánc néprajzi és táncfolklorisztikai jellemzői, s azoknak alkalmazása az improvizáció során.
Táncrend – táncpár. Magyar verbunk, lassú és frisscsárdás.
Megyénk tánchagyományainak összegzése a tánctevékenységben – bevezető leányjátékok, hajlikázás, férfitánc (magyar verbunk), lassú és frisscsárdás.
	
Témakör
VI. Lánc-, körtáncok
Óraszám:	2 óra
Altémák címei	
Körtáncok – gyimesi, moldvai körtáncok	
Tevékenységek	
Az új tánc mozdulatainak utánzása, zenei illeszkedésének gyakorlása.
Az újonnan tanul tánc felismerése és reprodukálása az improvizáció folyamán.
A tánc stílusos előadása.
Ismeretszerzés (elemző beszélgetések, néprajzi táncfolklorisztikai előadások, táncprodukciók megtekintésével stb.) formájában a vegyes körtáncokról, a balkáni lánctánckultúráról.
A lánckörtáncok táncos szokásrendjének megismerése, alkalmazásának gyakorlása.

Ismeretek	
Zene: A lánctáncok régies hangszerkísérete – tilinkó, ütőgardon, kobza stb.
Mozdulattanítás: a negyedes és a nyolcados zene, valamint a negyedes ill. a nyolcados mozdulatok illeszkedésének gyakorlása
Motívumtanulás: a mozdulatok motívumokban való összefoglalása, pl. cifra, lépő cifra, futó cifra, futó lépések cifrával kombinálva stb., új összekapaszkodási módok pl. övfogás
A tánc néprajzi és táncfolklorisztikai jellemzői, s azoknak alkalmazása az improvizáció során.
A lánctáncok:  Gyimes – öreges héjsza, * tiszti héjsza,*  kerekes
                         Moldva – serény magyaros, * öves
A lánctáncok (egynemű és vegyes lánctáncok) európai összefüggéseinek megismerése a tánctevékenységben, ill. az elemző beszélgetések során.	
Témakör
VII. Szlovák, román táncpárhuzamok
Óraszám:	1 óra
Altémák címei	
Szlovák – nyírségi szlovák (tirpák) polgári táncai
Román - alföldi románság körtáncai	
Tevékenységek	

Az újonnan tanul táncok felismerése és reprodukálása az improvizáció folyamán.
Ismeretszerzés (elemző beszélgetések, néprajzi táncfolklorisztikai előadások, táncprodukciók megtekintésével stb.) formájában a táncok történetiségérő, interetnikus kapcsolatairól	
Ismeretek	
* Zene: a magyar és az idegen népek népzenéjének hasonlóságai, különbözőségei, kapcsolatai.
Mozdulattanítás, motívumtanítás: a már megismert magyar táncok elemeinek idegen táncokban való használata.
Táncok: szlovák – gólya,  * zsidóhapsz
              román – hora, * sirba
A zene és a mozgás határnélkülisége.  Interetnikus kapcsolatok.	

Megjegyzés:
*- gal jelzett tanítási egységek elsajátítása nem kötelező!

DRÁMA  6. ÉVFOLYAM
ÓRATERV

Témakör	Óra	
I. Készségfejlesztő gyakorlatok	4	
II. Improvizációk a megismert technikák felhasználásával a tanár által megadott és/vagy a tanulók által létrehozott történetváz alapján.	3	
III. Színházi, dramaturgiai alapfogalmak	2	
IV. Az alapvető drámai konvenciók megismerése és alkalmazása
	2	
V. Történetek feldolgozása a dráma eszköztárával, bábjátékkal, tánccal	2	
VI. A színházi formanyelv tanulmányozása	2	
VII. Különböző technikák a szereplők – hős és a többiek – jellemzésére	1	
VIII. Színházi előadás megtekintése és véleményezése	2	
Összesen:	18 óra	

* Ebben az óra lehetőségben, építve az alsó tagozatos integrált magyar és dráma tárgy ismereteire; elsajátítható a mindennapi élet és különböző történetek szituációinak közös elemzése. A koncentráció és lazítás készségének fejlesztése, a követendő és az elvetendő beszédpélda hallás alapján történő felismerése. Saját ötletek és egyes történetek jelenetté szerkesztése a tanulói csoportok önálló munkájával. A látott vagy részvételükkel zajló drámamunka, esetleg színházi előadás elemző értékelése.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök

A tanulói felkészülést segítő irodalom jegyzéke:
A tanulók két éven át  használható tankönyve illetve segédkönyve lehet:
Belinszki József: Suliszinház: Kreatív drámajátékok kicsiknek és nagyoknak Szabolcs – Szatmár – Bereg Megyei Padagógiai Intézet (tankönyv), 1997.
Mezei Éva: Játsszunk színházat! Móra, 1979.
Montágh Imre: Mondjam vagy mutassam?!, Móra Könyvkiadó, 1985.

A tanári felkészülést segítő szakirodalom jegyzéke:
Belinszki József: Suliszinház: Kreatív drámajátékok kicsiknek és nagyoknak Szabolcs – Szatmár – Bereg Megyei Padagógiai Intézet (tankönyv), 1997*
* a tankönyv tanári kézikönyv változata kidolgozás alatt.
Bolton, Gabin: A tanítási dráma elmélete, Magyar Drámapedagógiai Társaság, Bp. 1993.
Gabnai Katalin: Drámajátékok, Marczibányi Téri Művelődési Központ Bp., 1993.
Magasabb évfolyamra lépés feltételei
A játékokban való aktív közreműködés, kezdeményező képesség. A valós emberi tevékenységek és kitalált történetek közös elemzése. A cselekmény, szereplő, konfliktus és a drámai sűrítés eszközeinek ismerete. Életszerep játékok megjelenítése a színházi eszközök segítségével.

Témakör
I. Készségfejlesztő gyakorlatok
Óraszám: 4 óra	
Altémák címei	
1. Kapcsolatteremtő és kommunikációfejlesztő játékok
2. Koncentrációs és lazító gyakorlatok
3. Beszéd és légzéstechnikai gyakorlatok
4. Egyszerűbb interakciós játékok
 5. Páros illetve csoportos egyensúly- és bizalomgyakorlatok, szituációs játékok	
Tevékenységek	
1.	Játékos gyakorlatok során alakuljon ki és mélyüljön el, hogy az osztály tanulói képesek az együttműködésre differenciált csoport munkákban is hatékonyan tudnak együtt munkálkodni. A mindennapi élet és a különböző történetek szituációit képesek közösen elemezni és feldolgozni.
Javaslat: pl. bizalomerősítő - , vakvezető játékok, az  érzékszervek finomítását fejlesztő eljárások
2.	A koncentrációs és lazító technikák megismerésével alkalmassá válnak a tartós és intenzív munka végzésére. Tevékenységüket, szellemi és fizikai állapotukat  legyenek képesek az elvégzendő feladatok szükségleteihez igazítani.
Javaslat : pl. mozgás koncentráló gyakorlatok, egyszerű utánzó játékok,  szöveges ritmus gyakorlatok
3.	A gyakorlatban alkalmazzák a helyes légvétel módját. Ismerjék és különböztessék meg az élettani légzés és a beszédlégzés közötti különbségeket. A hangképző szervek szerepének ismerete mellett a gyakorlatban is érzékeljék a saját és mások beszédében fellelhető különbségeket, esetleges hiányosságokat.
Javaslat : pl. légvétel megfigyeltetése, levegőgazdálkodást segítő gyakorlatok, hangszín próbálgatások, kiejtést elmélyítő játékos feladatok
4.	Az egyszerűbb történetek jelenetben történő megfogalmazásában tevékenyen részt vesznek. Kiscsoportos formákban is képesek dolgozni. Bábbal végzett improvizációkban való részvétel.
Javaslat: pl.: ön és társismeret játékai. Az emberi kapcsolatok alapvető formáinak megjelenítése mimes és szöveges improvizációk formájában szoborépítés, üzenetváltás non—verbális eszközökkel.
5.	A térérzékelés elmélyítése, a testek térbeli együttműködésének megismerése.
Javaslat: pl. Mozgó mértan, Légy része az egésznek, A tér anyaga típusú játékok.	
Ismeretek	
1. Ismerjenek néhány kapcsolatteremtő játékot Az osztály valamennyi tanulója képes legyen csoportokban vagy osztály szinten együtt munkálkodni. Tudjanak mesterséges, vagy természetes csoportalakító játékok során együttműködni.
2. A tartós figyelem fenntartásának legalább egy- két játékát ismerjék meg.
3. A légzés mechanizmusát alapvetően ismerjék. Tudjanak gazdálkodni a levegővel. A kiejtésben tudatosan alkalmazzák a beszélő szervek funkcióit.
4. Az improvizációk folyamatában tudjanak elemezni, sűríteni. Tudatosan alkalmazzák a képteremtés eszközeit. Tudjanak sűríteni a történetből, kiemelni és elhagyni a kevésbé fontos részeket.
5. A testek térbeli elrendeződésével tudatosan tudjanak szituációkat megjeleníteni. A játékok során tapasztalják meg a tanulók, hogy a drámai kifejezés fontos eszköze maga az emberi test.	
Témakör
II. Improvizációk a megismert technikák felhasználásával a tanár által megadott és vagy a tanulók által létrehozott történetváz alapján
Óraszám: 3 óra
Altémák címei	
1. Dramatikus improvizációk
2 Mozgásra  épülő csoportos improvizáció
3. . Improvizációk egyszerű bábtechnikákkal	
Tevékenységek	
1. Sajátos ötleteik alapján tudatosan alkalmazzák a tanulók a drámai megjelenítés egyszerű eszközeit. Tudjanak mimesen és szövegesen improvizálni. Szívesen és otthonosan mozogjanak a megjelenítés egyszerű lehetőségeiben. Könnyen és ötletesen tudjanak szituációkat elemezni
Javaslat: dramatikus népi játékok megismerése, improvizáció képekről vagy tárgyakról, végszavazás, tárgy összetettebb mozgásutánzó gyakorlatok, stopp játék  stb.).
2A mimes improvizáció módszerével a hétköznapi élet, vagy az irodalmi alkotás képi megformálásában és sűrítésében tudatosan alkalmazzák.
Javaslat: (pl. légy része az egésznek , működő modellek, közmondások, szólások állképbe történő besűrítése
3. Egyszerű bábos technikák megismerésével tudjanak megjeleníteni írott, vagy általuk kitalált történeteket.
Javaslat: Síkbábok készítése és azokhoz kitalált történetek rögtönzése. Árnytechnikák kipróbálása, marionett figurák készítése.	
Ismeretek	
Az improvizáció gyakorlatának megismerése. Kreatív közreműködés a mimes és szöveges feladatokban egyaránt. Gyors reagáló készség kialakulása. Szituációk kibontása a csoport együttműködés folyamatában. 	
Témakör
III. Színházi, dramaturgiai alapfogalmak
Óraszám: 2 óra	
Altémák címei	
1. Mese és a cselekmény fogalmának ismerete.
2. Szándék, feszültség, konfliktus, fordulópont.	
Tevékenységek	
1. Az elemzések során a tanulók tudják megkülönböztetni a mese és a cselekmény közötti különbségeket.
Javaslat: irodalom órán tanult állatmesék, tréfás mesék, mítoszok közös elemzése, azokhoz rövid improvizációk készítése.
2. Irodalmi alkotások részleteinek feldolgozásával ismerjék meg a tanulók a szereplőket mozgató erőket, a cselekvésük irányultságát.
 Javaslat: Fazekas M. Lúdas Matyi, Petőfi S. János vitéz, vagy Arany J. Toldi részleteinek feldolgozása.	
Ismeretek	
A tanulók tudjanak műveket elemezni. Különböztessék meg a mesét a cselekménytől. Ismerjék fel a szereplők indítékait, egymáshoz való viszonyát. Érezzék meg a cselekmény feszültségeit, a fordulópontok jelentőségét.	
Témakör
IV. Az alapvető drámai konvenciók megismerése és alkalmazása
Óraszám: 2 óra	
Altémák címei
	
1. Forró szék, fórumszínház, szerep a falon.
2. Levél és napló, telefon - és rádióbeszélgetés, interjúk.
3. Belső hangok, monológok, gondolatközvetítés.
4. Szertartás, ünnep, a pillanat megjelölése.	
Tevékenységek
	
Sajátos ötleteik alapján tudatosan alkalmazzák a tanulók a drámai megjelenítés egyszerű eszközeit. Tudjanak mímesen és szövegesen improvizálni. Szívesen és otthonosan mozogjanak a megjelenítés egyszerű lehetőségeiben.
Javaslat: hétköznapi történések megjelenítése (az iskola, a család, közvetlen környezet eseményeinek feldolgozásával).
Közösen olvasott irodalmi alkotás színi megvalósítása (mesék, tréfás mesék, mitológiai és bibliai történetek feldolgozása).
1.	A kontextus teremtés tanítási drámában alkalmazott eljárásainak kipróbálása. A szituációk kibontásának segítő elemei lehetnek bármilyen téma feldolgozása során.
Javaslat: Szerep a falon, forró szék, fórumszínház segítségével.
2.	Narratív konvenció néhány módszerével építeni tudják a cselekményt.
Javaslat: Telefon- , vagy rádió beszélgetés, interjú, levél, napló részletek segítségével
3.	Költői konvenciókon keresztül ismerjék meg a szereplők belső gondolatait, indítékait.
Javaslat: Belső hangok, monológok, gondolatközvetítés
4.	Reflektív konvenciók segítségével ismerjék meg a tanulók a mélyebb összefüggéseket, ismerjék fel a fontos pillanatokat a cselekményben
Javaslat: az igazság pillanata, szertartás, ünnep segítségével	
Ismeretek	
A tanulók a gyakorlatból ismerjék a drámai konvenciók legfontosabb kifejezési formáit. A megbeszélések során alkalmazzák a kontextus teremtés egy- két formáját. Ismerjenek egy- két költői és néhány narratív megjelenítési forma egyszerű eszközét.
A reflektív konvenciók segítségével érezzenek rá a cselekményben előforduló fontos pillanatokra.	

Témakör
V. Történetek feldolgozása a dráma eszköztárával, bábjátékkal, tánccal
Óraszám: 2 óra	
Altémák címei	
1. Dramatikus improvizációk – a tanár által megadott, vagy a tanulók által létrehozott történetváz alapján.
2. Improvizációk a megismert bábtechnikák felhasználásával.	
Tevékenységek	
1.	Mozgásra épülő csoportos improvizációk, egyszerű cselekmény vázra felépítve.
Javaslat: a hétköznapi történések, emberi kapcsolatok megjelenítése
2. Bábfigurák készítése különféle technikákkal, azokhoz történetek felépítése, majd közös elemzés.
Javaslat: Marionett és árny technikák kipróbálása egyszerű hétköznapi történetek megjelenítésére.	
Ismeretek	
A rögtönzési technikák elmélyítésére bábos, mozgás elemeket is tartalmazó módszereket próbáljanak ki a tanulók. A megjelenítés bábos eszközeiből néhányat ismerjenek meg a tanulók.	
Témakör
VI. A színházi formanyelv tanulmányozása
Óraszám: 2 óra	
Altémák címei	
1. A megismert színházi formai elemek hatásmechanizmusának tanulmányozása.
2. Bábozási technikák; merevpálcás, egypálcás marionett, árnytechnikák.	
Tevékenységek	
1. A színházi előadások alapelemeinek megismerése és a gyakorlatban történő kidolgozása. Közös dramatizálás .A dráma szövegek és egyéb látvány elemekkel történő kiegészítése(díszlet, jelmez, egyéb színházi effektusok alkalmazása).
Javaslat: egy tanult irodalmi alkotás részleteinek színi megjelenítése (pl. Petőfi S. : János vitéz, Molnár F: Pál utcai  fiúk).
2.	Bábos technikák segítségével előadást létrehozni.
Javaslat: korábban tanult mese részletek bábos megjelenítése.	
Ismeretek	
A tanuló a gyakorlatban tapasztalják meg a színházi alkotómunka folyamatát. Ismerkedjenek meg olyan eszközökkel, melynek segítségével feszültséget lehet teremteni, hitelesebbé lehet tenni a játékot.
Szerep, szereplő, cselekmény, helyszín színházi fogalmainak ismerete. A fontosabb színházi látványelemek és effektusok ismerete.
Bábjátékos elemek felhasználása a játékok során.	
Témakör
VII. Különböző technikák a szereplő – hős  és a többiek - jellemzése
Óraszám: 1 óra
Altémák címei	
Figurajellemzés verbális, vokális és nonverbális eszközökkel	
Tevékenységek	
A szereplők jellemzése, egymáshoz fűzőfő érzelmi viszonyaik tisztázása. A dialógusok építésén túl annak felimerése, hogy a szereplők térbeli elhelyezkedése és metakommunikatív megnyilvánulásai is hozzájárulnak a pontosabb megjelenítéshez.	
Ismeretek	
A szereplők cselevésének okait, mozgató rugóit ismerjék fel a tanulók. Tudják jellemezni a főhős cselekedeteit. Ismerjék fel a mellékszereplők viszonyulását a főhőshöz.	

Témakör
VIII. Színházi előadás megtekintése és véleményezése
Óraszám: 2 óra
Altémák címei	
A látott előadás elemzése a megismert fogalomkészlet alkalmazásával
A megismert színházi formai elemek alkalmazása improvizációkban	
Tevékenységek	
Egy előkészítet színházi produkció megtekintése és annak élményszerű feldolgozása. A látottak alapján a tanulók képesek.
Legyenek mozgásos és szöveges improvizációkra. A megjelenítés eszközeivel árnyaltan ki tudják fejezni jelenetekben megjelenő egyszerű figurákat. A bábozás módszereivel marionett, vagy árny technikával is képesek legyenek a megjelenítésre.
Javaslat: életkori sajátosságoknak megfelelő, színházi vagy bábszínházi produkció megtekintése. Esetleg a szereplőkkel, vagy alkotókkal való személyes találkozás.	
Ismeretek	
Ismerjék a tanulók az improvizálás mimes és szöveges megoldásainak szabályait. A bábozás alapvető formáival képesek legyenek kifejezni a szituációk valóságos tartalmát. A színházi alkotás folyamatát tapasztalják meg. Érezzenek rá, hogy az alkotó munka erőfeszítésekkel jár.	

Megjegyzés:
A tantestület döntése alapján a szabadon felhasználható órakeret terhére a dráma tárgy 36 órás is lehet. Ez a lehetőség csak alternatíva, amely megvalósítása nem kötelező!
A további munkához ajánlott témakörök, altémák:
Témakör
IX. Üzenetváltás nonverbális kommunikációval
Óraszám: 5 óra	
Altémák címei	
1. Térközszabályozás
2. Testtartások; állás, ülés, járás típusok
3. A gesztusok
4. Arcjáték és a tekintet
5. Teststílizáció	
Tevékenységek	
1.	A testek térbeli helyzetét meghatározzák az interakcióban résztvevő egymáshoz való viszonyai; érzelmi, társadalmi és földrajzi helyzetük lapján.
 Javaslat: a szoborépítő játékok köre, páros gyakorlatok az érzelmi és alá – fölérendeltség viszonyok megismerésére.
2. A tanulók a gyakorlatban ismerjék meg a különféle testhelyzetek hogyan tükrözik az interakcióban résztvevő partnerek viszonyait.
Javaslat: egyéni és páros gyakorlatok során a leginkább tipizálható testhelyzetek utánzása a tanár instrukciói alapján.
3. A szűkebb és tágabb értelemben vett testmozgások és a kézmozgások játékos gyakorlatokon történő megimerése.
 Javaslat: szinkronizálások, gesztus utánzások játékai.
4. Az arc és a tekintet hogyan tükrözi a mondanivalónk hitelességét, mennyire fejezi ki a szinpátiát az interakcióban résztvevő partnerek között.
Javaslat: fényképek, fotókról alkotott benyomásaink tisztázása, kontaktusfelvétel a tekintet segítségével.
4.	Az öltözködésünk hogyan fejezi ki a személyiségünk egyes elemeit, a fiatalok öltözködésének néhány sajátossága.
Javaslat: fotók, képek segítségével közös megbeszéléseken tisztázni a benyomásainkat, néhány ruhadarab megváltoztatásával a gyakorlatban is kipróbálni a változtatásokat és annak ránk gyakorolt hatásait.	
Ismeretek	
A tanulók játékos gyakorlatok során közvetlen élmények útján kipróbálhassák és megtapasztalhassák a metakommunikáció hatásait. Az érzelmi és gondolati kifejezéseik árnyaltabb megjelenítésére legyenek képesek. Ismerjék fel a mások irányából érkező jelzések valódi tartalmát. Tudják viszonyaikat mindezekhez szabályozni, személyiségük természetességéhez igazítva.	

Témakör
X. Történetek feldolgozása a dráma eszköztárával 
Óraszám:	4 óra
Altémák címei	
Dramatikus improvizáció a tanár által megadott és / vagy a tanulók által létrehozott történetváz alapján. Mozgásra és szöveges improvizációra épített gyakorlatok.	
Tevékenységek	
A tanulók képesek legyenek mozgásos és szöveges improvizációkra. A megjelenítés eszközeivel árnyaltan ki tudják fejezni a jelenetekben megjelenő egyszerű figurákat. A bábozás módszereivel marionett, vagy árnytechnikával is képesek legyenek a megjelenítésre.
Javaslat: tanult irodalmi alkotás vagy élethelyzetek bemutatása (család,  barátság, szerelem , egyéb a tanulókat érdeklő témák).	
Ismeretek	
Ismerjék a tanulók az improvizálás mímes és szöveges megoldásainak szabályait. A bábozás alapvető formáival képesek legyenek kifejezni a szituációk valóságos tartalmát. Jussanak el a közös dramatizálás színházépítő módszerekig. Bátran kezdeményezzenek, szívesen vállaljanak szerepeket a közös játékokban.
	
Témakör
XI. Versmondási készség fejlesztése
Óraszám:	4 óra
Altémák címei	
A fejlesztés területeinek elmélyítése a drámatanár belátására bízva. A tanár abból indul ki milyen készségek gyakorlására van szüksége az adott tanuló közösségnek.
Javaslat: a beszédkészség fejlesztése,  versmondás alapelemeinek elsajátítása, irodalmi olvasmányok közös dramatizálása a némajátéktól a „színpadra álmodásig” Település vagy táj jellegéhez kapcsolódó néphagyományok megismerése.	
Tevékenységek	
A tanulók képesek legyenek mozgásos és szöveges improvizációkra. A megjelenítés eszközeivel árnyaltan ki tudják fejezni jelenetek egyszerű figuráit. A bábozás módszereivel marionett, vagy árnytechnikával is képesek legyenek a megjelenítésre.	
Ismeretek	
Beszédkészség tudatos fejlesztése, versmondási tapasztalat megszerzése, szerepek szerepvállalás készségének elmélyülése.  Dramaturgiai kifejezések közül ismerje a szereplő, cselekmény, helyszín, konfliktus fogalmát.
Hagyományok ápolása, népi mondókák, szokások megismerése az emberi tevékenységek köréhez köthető népszokások tanulmányozása.	
Témakör
XII. Közös színházi produkció létrehozása
Óraszám:	5 óra
Altémák címei	
A fejlesztés területeinek elmélyítése a drámatanár belátására bízva. A tanár abból indul ki milyen  készségek gyakorlására van szüksége az adott tanuló közösségnek. A közös alkotómunka folyamatában a tanulók az egész éven át tapasztalt módszereket tudatos látványelemekké szerkesztik.	
A színházi alkotó munka folyamatának megtapasztalását egy közösen választott irodalmi művön keresztül alkalmazzák.
Hagyományok ápolása, népi mondókák, szokások megismerése az emberi tevékenységek köréhez köthető népszokások tanulmányozása.
A megismert színházi formai elemek hatásmechanizmusának tanulmányozása.
A színházi előadások alapelemeinek megismerése és a gyakorlatban történő kidolgozása. Közös dramatizálás. A dráma szövegek egyéb látvány elemekkel történő kiegészítése.
Javaslat: Ismert irodalmi alkotások részleteinek megjelenítése verbális és non- verbális kifejezési eszközökkel (pl. Arany J.: Toldi, vagy Gárdonyi G.: Egri csillagok részletei).	
Ismeretek	
Szereplő, főszereplő, hős jellemzése. A szereplők közötti cselekmény viszony felismerése. Értsék meg a tanulók, hogy kinek mi a szándéka, mi mozgatja a cselekedeteiket, egymással milyen szituációba keverednek a szereplők. Tudatos effektusok alkalmazásával keltsenek feszültségeket, mozgás és hang segítségével váltsanak ki effektusokat, színházi hatásokat. A tanulók szerepvállalása és szerep biztonsága alakuljon ki. A szereplés, produkció bemutatatása nem feltétlenül közönség előtt kel hogy megtörténjen.	

HON- ÉS NÉPISMERET 5-6. évfolyam
A tanterv, A NAT Művészetek és a Magyar nyelv és irodalom műveltségterületek , 5-6. évfolyamok követelményeinek egy részét dolgozza fel.
A teljes lefedést a bevezetőben jelzettek szerint több tantárgy biztosítja.

A tantárgy óraszáma: 36

A Nyíregyházi Tanterv/helyi tervezés aránya: ~80/20 %.

Ennek felosztása:

Évfolyam	5.	6.	7.	8.	Összesen	
Műveltségterület	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
Magyar nyelv és irodalom	0,25	9	0,25	9	-	-	-	-	18	
Művészetek	0,25	9	0,25	9	-	-	-	-	18	

Célok és feladatok
A hon és népismeret tantárgy a magyar nyelv és irodalom és a művészetek műveltségterületbe integrálódott.
Egyik központi rendező elve a hagyományismeret. Ennek témaköreiben részletezett példák általában a 19. század végén és a 20. század első felében élt gazdálkodó parasztcsalád életéből valók. Ezt szemléltetni tudjuk a szakirodalom, a múzeumok, a szabadtéri néprajzi múzeumok és a tájházak alapján.
A hagyományismeret tanításának célja: a hagyományos paraszti kultúra és értékrend megismertetése.
A természetközelben élő, a természetet tisztelő, azt felhasználó és nem kihasználó paraszti életmód értékeinek bemutatása. A szűkebb szülőföld hagyományainak alaposabb ismeretén keresztül a hazaszeretet megerősítése, olyan egészséges identitástudat kialakítása, amely pátosz és túlzó romantika nélkül tanítja meg nemzeti örökségünket megbecsülni, szeretni és tisztelni (Kerettanterv).
Saját kultúránk megismerése mellett először a közvetlen környezetben, majd a tágabb hazában élő más hagyományú kisebbségek, nemzetiségek kultúrájának, tiszteletének megtanítása. Ösztönzés a szülőföld cselekvő felfedezésére, felkészítés a magyar kultúra egyre tágabb és egyre mélyebb megismerésére. A saját szűkebb környezet, szülőföld példáin keresztül általános kép kialakítása a hagyományos paraszti kultúra rendjéről és szokásairól. Nagyobb városok esetében a tágabb régiót hozzunk fel példának, illetve olyan vidékeket, amelyekhez a gyerekek érzelmileg kötődnek, akár közös élmény, akár rokoni kapcsolatok révén.
Igen fontos az érdeklődés felkeltése a “hétköznapi történelem”, a néprajz, a művelődéstörténet, a népköltészet iránt.
A történelem és a néprajz forrásainak (archív fotók, filmek, múzeumi tárgyak, régi dokumentumok, családi történetek, fényképek és iratok, könyvek stb.) bemutatása. A hagyományos családi formák, a természet ismeretéhez alkalmazkodó munkarend, a paraszti erkölcs- és értékrend megismertetésén keresztül olyan biztos háttér nyújtása, amely segít eligazodni a világban, amely megvéd a fogyasztói társadalom szélsőséges megnyilvánulásaitól és az értékválságtól.

Kiemelt közös követelmények
Minden tanuló ismerje meg népünk kulturális örökségének sajátosságait, nemzeti kultúránk nagy múltú értékeit. Sajátítsák el azokat az ismereteket, amelyek az otthon, a lakóhely, a szülőföld, a haza, a magyarság, a határon túli magyarság megismeréséhez, megbecsüléséhez vezetnek. Ismerjék a városi és a falusi élet hagyományait, jellegzetességeit.
A tanulók legyenek nyitottak a hazánkban és szomszédságunkban élő népcsoportok, nemzetiségek értékeinek és eredményeinek megismerésére, megbecsülésére.
A hon- és népismeret segítse elő harmonikus kapcsolat kialakítását a természeti és társadalmi környezetben.
A hagyományismeret kapjon szerepet a tanulók értelmi, érzelmi, etikai és esztétikai fejlődésében, munkára nevelésében, a felnőtté válásban, segítse elő a társadalomba való beilleszkedésüket. Alapozza meg a nemzettudatot, mélyítse el a nemzeti önismeretet és a hazaszeretetet.
Ösztönözzön a szűkebb és tágabb környezet történelmi, kulturális és vallási emlékeinek, hagyományainak feltárására, ápolására. Fedezze fel a tanuló, hogy a nemzedékeken át létrehozott közösségi hagyományok összekötnek a múlttal, és segítik a jelenben való eligazodást.
A hon- és népismeret tanítása és tanulása késztessen a még emlékezetből felidézhető, vagy a még élő néphagyományok gyűjtésére, a szokásgyakorlásra.
Törekedni kell arra, hogy a tanulóknak minél több alkalma legyen az élményszerű megismerésre, a cselekvő és alkotó részvételre, az érzékelésen, észlelésen, érzelmi nevelésen keresztül jussanak el az elvontabb ismeretekig, a néprajz, mint tudomány megismeréséig.

Fejlesztési követelmények

A bemutatott példák, a tevékenységek és az olvasmányélmények alapján váljanak világossá a természeti környezet, a gazdálkodás, a társadalom, a tárgyi és a szellemi kultúra kölcsönhatásai és összefüggései. Ezek ismeretében a történelem és a földrajz tantárgyak elsajátítása is élvezetesebbé és könnyebbé válik.
A 6. évfolyam végére (a történelemben párhuzamosan tanultak segítségével is) váljon egyértelművé, hogy a hagyományismeret tárgykörben tanult, megismert tárgyak, jelenségek is változnak az időben, ugyanakkor a népművészeti alkotásoknak tájankénti eltérései vannak. Azaz tudatosodjon, hogy másképpen éltek az emberek az egyes történelmi korszakokban és az egyes földrajzi tájakon.
A tárgyi kultúra (a ház külseje, a szoba berendezése, a használati tárgyak, a gazdasági épületek száma és nagysága) alapján a tanuló tudja megkülönböztetni a szegény és módosabb rétegeket (a differenciáltabb szétválasztásra a zsellértől a parasztpolgárig az adott korosztálynál nincs szükség), valamint a szobában lévő képek és dísztárgyak alapján a katolikus és a protestáns felekezetűeket.
Ismerjen néhány népművészeti motívumot, és azokat tudja térben elhelyezni, illetve ismerje azok díszítési technikáit is (szövés, hímzés, nemezelés, faragás, festés stb.) legalább elméletben, ha a gyakorlati foglalkozásra nincs mód.
Ismerjen néhány fontos népszokást, azok vallási tartalmát és hátterét, a hozzá kapcsolódó szövegfolklórt (dramatikus játékot, kántálást, éneket stb.) és a szokáshoz kötődő hiedelmeket. (Kerettanterv)

Értékelés
Az alapkövetelményeknek megfelelően, egyéni fejlődések nyomon követése, órai munka értékelése osztályzattal. A tananyag feldolgozása során a kimagasló hozzászólások értékelése.
Az egyes témakörök lezárása után a tanulói és a tanítást-tanulást segítő eszközöknél felsorolt feladatlapok közül a megfelelő lap kitöltetése és értékelése.
A témakörökhöz kiadott gyűjtőmunkák (családi fényképek, régi használati tárgyak, stb.) teljesítésének értékelése.
Az aktuális jeles napokhoz tartozó élményanyag gyűjtésének értékelése.

Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
A tananyag jellegéből adódóan a hon- és népismeretet tanító tanároknak széleskörű “kutató” tevékenységet kell folytatniuk, hogy a felhasználandó tankönyveket, szakkönyveket, segédleteket, feladatlapokat beszerezzék.
A tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközöket felsoroltuk az adott évfolyam oktatásánál. Ezek jól felhasználható, jelenleg már forgalomban lévő, illetve megjelenés alatt álló kiadványok. Ez a lista azonban nem teljes!
Nagyon fontosnak tartjuk, hogy az iskolák hon-és népismeretet tanító pedagógusai vegyék fel a kapcsolatot a környezetükben lévő szabadtéri néprajzi múzeum (skanzen), néprajzi gyűjtemény, tájház munkatársaival, hiszen a néprajzkutatók által készített kiállítás-vezetők, foglalkoztató munkafüzetek, feladatlapok jól hasznosíthatóak az oktatásban, a számonkérésnél és az értékelésnél.
A hon-és népismeret oktatásában leginkább a szabadtéri néprajzi gyűjtemények (skanzenek), a múzeumokban látogatható néprajzi kiállítások lehetnek a pedagógusok segítségére. Ezek pontos címét, nyitvatartását a Magyarország múzeumai című kiadvány tartalmazza (Kulturtrade Kiadó Kft. 1996, Főszerkesztő: Balassa M. Iván).

Magyarországi skanzenek:
-	Szabadtéri Néprajzi Múzeum 2000 Szentendre, Sztaravodai út Tel.: (26) 312-017
-	Sóstói Múzeumfalu 4431 Nyíregyháza-Sóstó, Tölgyes utca 1. Tel.: (42) 479-704
-	Vasi Múzeumfalu 9700 Szombathely, Árpád utca 30. Tel.: (94) 311-004
-	Göcseji Falumúzeum, 8900 Zalaegerszeg, Falumúzeum utca Tel.: (92) 313-494
-	Falumúzeum 7477 Szenna, Rákóczi utca 2. Tel.: (82) 317-153
-	Nemzeti Történeti Emlékpark 6767 Ópusztaszer, Szoborkert 68. Tel.: (62) 375-133
-	Néprajzi Múzeum 1055 Budapest, Kossuth L. tér 12. Tel.: (1) 132-63-40

A hon-és népismeret tananyagának oktatásában nagy szerepe van a szemléltetésnek, bemutatásnak. Erre a célra jól használhatók a különböző témakörökhöz kapcsolódó térképek, diasorozatok, videofilmek, CD-k. Amennyiben az iskolában van Internet hozzáférés, ezt a forrást is érdemes kihasználni.

HON- ÉS NÉPISMERET 5. évfolyamon
ÓRATERV
„A” változat 
Témakör a MŰVÉSZETEK műveltségterület keretében	Óra	
Egy család lakóhelye 	8	
Szabadon felhasználható órakeret	1	
Témakör MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM műveltségterület keretében	
	
Jeles napok, ünnepi szokások	8	
Szabadon felhasználható órakeret	1	
Összesen:	18 óra	
A kötelező órakeretet (16) kiegészíti még 2 szabadon felhasználható óra. Ezeket használjuk fel a környezetünkben lévő szabadtéri néprajzi múzeum (skanzen), néprajzi gyűjtemény, tájház megismerésére.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Az utóbbi időben a Hon-, és népismeret tananyagának tanításához számos tankönyv, munkafüzet és segédlet jelent meg, a pedagógusnak ezek közül kell kiválasztania a legmegfelelőbbet!

Szakirodalom a tanulók részére:
-	Heffner Anna-Molnár Tibor-Ungvári Judit: Néprajz I.  Tankönyv
	Holnap KKT-Nodus Kiadó, 1995.
-	Csatlósné Halász Ágnes-Kiss Ágnes: Hagyományaink I. Tanulói segédlet
	Korona Kiadó Kft, Budapest, 1993.
-	Bodnár Zsuzsanna-Ratkó Lujza-Szabó Sarolta: Néprajzi munkafüzet
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Pedagógiai Intézete és Továbbképző Központja, Nyíregyháza, 1999.
-	Lenkovics Barnáné: Falu-város Társadalomismeret-életmódtörténet 
	Eötvös József Könyvkiadó, Budapest, 2003.
-	Múltba néző Feladatlapok a falu és a mezőváros mindennapjainak megismeréséhez
o	Bardócz Gáborné: Felső-Tiszavidék tájegység
o	Kustánné Hegyi Füstös Ilona: Kisalföldi tájegység
o	Bardócz Gáborné: Nyugat-Dunántúli tájegység
o	Kustánné Hegyi Füstös Ilona: Alföldi állattartó tanya
	Szabadtéri Néprajzi Múzeum, Szentendre, 1999.
-	Kósa László-Szemerkényi Ágnes: Apáról fiúra
	Móra Könyvkiadó, Budapest, 1975.
-	Bihari Anna-Pócs Éva: Képes magyar néprajz
	Corvina Könyvkiadó, Budapest, 1985.
-	Tarján Gábor: Mindennapi hagyomány. Néprajzi ismeretek mai használatra
	Magyar Médiapedagógiai Műhely, 1993.

Szakkönyvek a tantárgyat tanító pedagógusok számára:
-	A magyarság néprajza I-IV.	Budapest, 1933-1937.
-	Magyar Néprajzi Lexikon I-V.	Budapest, 1977-1982.
-	Magyar Néprajz VII. Népszokás, néphit, népi vallásosság
-		Akadémiai Kiadó, Budapest, 1990.
-	Magyar Néprajz III. Kézművesség	Akadémiai Kiadó, Budapest, 1991.
-	Magyar Néprajz IV. Életmód	Akadémiai Kiadó, Budapest, 1997.
-	Magyar Néprajz VIII. Társadalom	Akadémiai Kiadó, Budapest, 2000.
-	Magyar Néprajz II. Gazdálkodás	Akadémiai Kiadó, Budapest, 2001.
-	Balassa Iván-Ortutay Gyula: Magyar néprajz	Corvina Kiadó, Budapest, 1979.
-	Tátrai Zsuzsanna-Karácsony Molnár Erika: Jeles napok, ünnepi szokások
Planétás Kiadó, Budapest, 1997.
-	Bodnár Zsuzsanna: Évszázadok hétköznapjai, ünnepei
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Pedagógiai Intézete és Továbbképző Központja, Nyíregyháza, 1998.
-	Páll István-Szabó Sarolta-Bodnár Zsuzsanna-Erdős Jenő-Ratkó Lujza: 
A megye néphagyományai 
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye értékei
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat
Megyei Pedagógiai, Közművelődési Intézete és Továbbképző Központja, Nyíregyháza, 2001.
-	Ágh Zsófia: Útmutató a tárgyi és szellemi néprajz tanításához
	Tárogató Kiadó, Budapest, 1993.
-	Bodnár Zsuzsanna-Páll István: Sóstói Múzeumfalu
		A Sóstói Múzeumfalu állandó kiállításainak vezetői 2.
		(2. bővített kiadás).
		Múzeumfalu Baráti Köre, Nyíregyháza-Sóstófürdő, 1999.

Videofilmek:
Néprajzi értékeink sorozat	Televideo Kiadó, MTV, Budapest
Örökségünk sorozat	Televideo Kiadó, MTV, Budapest
Hónapsoroló	(Meló-Diák 6303)

Filmfelvételek: 
a Néprajzi Múzeum filmarchívumából (Néprajzi Filmkatalógus, Budapest, 1995.)

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	tudják felsorolni a parasztszoba legfontosabb bútorait, textiljeit
•	ismerjék a szoba és a konyha legfontosabb tűzhelytípusait
•	ismerjék fel az egyes háztartási eszközök alapanyagait
•	tudják a konyha különböző eszközeinek funkcióit
•	tudjanak felsorolni hagyományos ételalapanyagokat
•	ismerjenek régi paraszti ételeket
•	ismerjék a parasztcsaládon belüli munkamegosztást
•	tudjanak felsorolni fából készült használati tárgyakat
•	ismerjék a Luca-naphoz kapcsolódó szokásokat
•	ismerjék a karácsonyi ünnepkör legfontosabb népszokásait
•	ismerjenek egy karácsonyi dalt
•	tudjanak tanári segítséggel farsangi maszkot készíteni

Témakör 
Egy család lakóhelye
Óraszám:	9 óra
Altémák címei	
Településformák: falu, tanya, bokortanya, mezőváros

A ház:
-	kunyhó, jurta, veremház, boronaház, paticsfalu, sár-, és földfalu házak, egy és több helyiséges lakóház, stb.
-	a magyar paraszti lakóházak külső jellegzetességei és az egyes táji típusok bemutatása (erdélyi,
palóc, közép-dunántúli, alföldi, déli magyar)
A szoba (tisztaszoba):
-	bútortípusok: sarokpad, asztal, ágy, dikó, ácsolt láda, stb.
-	textilek (hétköznapi és ünnepi lakástextíliák)
-	dísztárgyak vallási felekezet szerinti megoszlása, szentsarok
-	tüzelőberendezések: kandalló, kemence, takaréktűzhely, kályha
-	a szoba berendezési tárgyainak anyaga, készítési módja, díszítése, funkciója
A konyha:
-	tűzhely típusai: kemence, rakott tűzhely, csikósspór, sparhert, stb.
-	a füstelvezetés módjai: füstös konyha, szabadkémény, stb.
-	konyhai eszközök: kerámia, fa-, vas-, rézedények típusai, díszítésük
-	a konyhában végzett munkafolyamatok: kenyérsütés, tejfeldolgozás, ételkészítés, stb.
Hétköznapok a paraszti házban és a ház körül:
-	nemek, korosztályok szerinti munkamegosztás a házban és a ház körül: férfi, női, gyermeki munkák
-	a napi, a heti és az éves munkarend, munkaritmus
-	az étkezések rendje: téli, nyári és heti étrend
-	hagyományos paraszti viseletek (hétköznapi viselet ruhadarabjai)
-	a megélhetés különböző forrásai (vessző, gyékény munkák, fafaragás, piac)
	
TEVÉKENYSÉGEK	
A tanulók gyűjtsenek fénymásolatokat, rajzokat a megyében vagy a településükön található paraszti lakóházakról, azok jellegzetességeiről.
Rajzoljanak vagy fessenek le néhány helyi népművészeti motívumot, készítsék el egy tulipános láda mintatervét!
Ha van az iskolában valamilyen kézműves foglalkozás (hímzés, szövés, agyagozás, fafaragás stb.), a megismert motívumokat ott alkalmazzák.
Bővüljön a szókincsük, a fogalomismeretük a paraszti háztartás tárgyainak megismerésével. A különleges, ma már nem használt eszközöket, tárgyakat (pl. köpülő, gereben, rokka, sulykoló, mángorló, sütőlapát, teknő stb.) képi formában is mutassuk be, ha lehet, használatuk közben!
Gyűjtsünk a diákok közreműködésével régi családi fotókat, festmények reprodukcióit például a lakásbelsőről, munkafolyamatokról, vagy a viseletről tanultaknál, a képeket csoportosítsuk korok, földrajzi hely vagy társadalmi réteg (szegény paraszti, módos paraszti, városi, polgári) szerint.
Kérdezzenek önállóan is a falubeli öregektől és/vagy a nagyszülőktől a saját gyerekkorukról, életükről, háztartásukról, akkor is, ha már ők is városban nőttek fel. Családi fényképek alapján fedezzék fel például az épületek, a lakásbelsők, a viseletek változásait. Akár írott, akár képi formában hasonlítsuk össze, a magyar paraszti kultúráról tanultakat, más kultúrákkal (néprajzi vagy nyelvjárási tájegységgel, szomszédos néppel, vagy városi kultúrával stb.).
Készítsenek gyűjtőalbumot arról, hogyan éltek régen, és hogyan élnek ma a háziasszonyok! (rajz, fotó, fénymásolat, riport)
Alakítsunk ki az iskola területén a helyi gyűjtött néprajzi tárgyakból helytörténeti termet!
Használják a diákok a könyvtárat, ismerjék meg a legfontosabb néprajzi szakirodalmat. Ismerjenek meg a múzeumlátogatásokból, filmekből minél több tárgyat, munkafolyamatot és szokást.

Ismeretek	
A tanulók a témakör tanulása során ismerjék meg a következő fontosabb fogalmakat:
-	tanya, bokortanya, orsós faluközpont, mezőváros
-	boronafal, paticsfal, vert fal, vályogfal, nád-, szalma-, zsupp-, gyékénytető, tornác
-	tisztaszoba, elsőház, hátsóház, kamarásasztal, nyoszolya, gyalogszék, szuszék, dísztörülköző, abrosz, szent sarok, szentelmények, sarkos elrendezésű szobabelső, búbos kemence, szemeskályha
-	füstöskonyha, szilke, vizeskorsó, köcsög, kacsasütő, tarkedlisütő, köpülő, rocska, vajformázó, szita, dagasztótál, sütőlapát, köcsögfa
-	rokka, szövőszék, sulyok, mángorló, pendely, ingváll, bőgatya, bocskor	
 Témakör 
Jeles napok, ünnepi szokások
Óraszám:	9 óra
Altémák címei	
Az ünnep fogalma, szerepe, világi, vallási és személyhez kötődő ünnepek
Ünnep a paraszti házban
-	a liturgikus (egyházi) év ünnepei a parasztházban
-	ünnepi előkészületek
Karácsonyi ünnepkör
-	advent
-	Borbála napja
-	Szent Miklós napja
-	Luca napja
-	szenteste
-	karácsony
-	szilveszter, újév
-	a helyi hagyományban ma is élő, vagy újra felelevenített népszokások, (kántálás, betlehemezés, stb.)
-	a vízkereszt fogalma, háromkirály járás szokásai, hiedelmei
A farsang
-	a farsang változó időpontjának magyarázata,)
-	a farsangi időszak jeles napjai, szokásai (farsangvasárnap farsanghétfő, húshagyó kedd, hamvazószerda
-	farsangi köszöntők, maszkos alakoskodások
-	állatmaszkos alakoskodások felelevenítése	
Tevékenységek	
A népszokások betanításánál szem előtt kell tartani, hogy lehetőség szerint:
-	a tanárok a tanulók korosztályának megfelelő eredeti szokásokat tanítsanak be.
-	a hangfelvételek, illetve a videofelvételek (Hónapsoroló) meghallgatása, megnézése után mindig kerüljön sor a népszokások stílusos, hagyományhű elsajátítására.
-	a tanulók a kellékeket, jelmezeket saját maguk készítsék el, hogy ily módon is a hagyomány átélőjévé, részeseivé váljanak.
-	az iskolában jelmezes felvonuláson szerepeltethetünk maskarás csoportot-jelmezbál szervezése
-	gyűjtsenek, tanuljanak névnapi, születésnapi, újévi köszöntőket, készítsenek riportokat újévi népszokásokról.
-	Mutassunk be képeket, diákat álarcos felvonulásokról, állatmaszkos alakoskodásról, a busójárásról! Hasonlítsuk össze a szokásgyakorlásokat! A megyében milyen speciális farsangi szokások éltek?
-	Érdeklődjenek a gyerekek szüleiktől, nagyszüleiktől a farsangi bálokról, gyűjtsék össze, hogy milyen farsangi ételeket készítettek régen, és milyeneket fogyasztanak napjainkban!	
Ismeretek	
A tanulók a témakör tanulása során ismerjék meg a következő fontosabb fogalmakat: 
-	jeles napok, naptári ünnepek, gazdasági élet ünnepei, az emberi élet ünnepei, emlékünnepek.
-	kalendárium, liturgia, böjt, dologtiltó napok, böjti ételek.
-	advent, szenteste, karácsonyfa, téli napforduló, karácsonyi kántálás, betlehemezés, csillagozás, bábtáncoltató betlehemezés, regölés, háromkirályjárás.
-	farsang, karnevál, maszk, dramatikus játékok, busójárás, kongózás, tuskóhúzás, szalmabábégetés, vízkereszt, hamvazószerda, batyusbál.

HON- ÉS NÉPISMERET  6. évfolyamon
ÓRATERV
„A” változat
Témakör a Művészetek műveltségterület keretében	Óra	
A paraszti gazdálkodás és a gazdasági élet szokásai	8	
Szabadon felhasználható órakeret	1	
Témakör a MAGYAR NYELV ÉS IRODALOM műveltségterület keretében	
	
Közösségi élet a faluban	5	
A tavaszi és nyári ünnepkör népszokásai	3	
Szabadon felhasználható órakeret	1	
Összesen:	18 óra	
A kötelező órakeretet (16) kiegészíti még 2 szabadon felhasználható óra. Ezeket használjuk fel kirándulásra a környezetünkben lévő, ma is működő paraszti portára, vagy gazdaságba, ahol megfigyelhető a hagyományos paraszti élet rendje.

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
A hon-és népismeret 5. és 6. osztályban tanítandó tananyaga szerves egységet alkot, ezért évfolyamonként külön tankönyv és szakkönyv javaslatot nem lehet megadni. Az 5. osztályban célszerű a két tanévre szükséges könyvek és segédletek beszerzése.

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
•	tudják felsorolni, hogy mit tartottak régen, és mit tartanak ma az éléskamrában
•	ismerjék, hogy milyen eszközöket és szerszámokat tartottak a kamrában
•	ismerjék a legfontosabb földművelési eszközöket
•	ismerjék a legfontosabb háziállatokat és azok hasznát
•	tudják felsorolni az állattartás épületeit
•	ismerjék a kaláka fogalmát, és a fontosabb kalákamunkákat
•	tudjanak felsorolni a régi időkből ismerkedési és párválasztási alkalmakat, helyeket
•	ismerjenek, és tanári segítséggel tudjanak elkészíteni természetes anyagokból gyermekjátékokat
•	tudják felsorolni a lakodalom legfontosabb tisztségviselőit
•	ismerjék a húsvét régi és ma is élő népszokásait
•	tudjanak elmondani egy hagyományos locsolóverset
•	ismerjék a pünkösdikirály-választás szokását

Témakör  
A paraszti gazdálkodás és a gazdasági élet szokásai 
Óraszám:	9 óra
Altémák címei	
A paraszti gazdálkodás épületei, eszközei:
-	az éléskamra tárgyai, tárolóeszközei és az azokban tárolt élelmiszerek
-	a kamra tárgyai (hombár, szuszék, szénagyűjtés eszközei, terményes zsákok, véka, stb.)
-	a gazdasági udvar épületei
-	a földművelés épületei és eszközei,
-	az állattartás épületei és eszközei, a bennük élő háziállatok és azok haszna
A paraszti munka éves rendje, a gazdálkodáshoz kapcsolódó népszokások:
-	a gazdasági év tavasztól őszig
-	gazdasági tevékenységek (szántástól a betakarításig), és a hozzájuk köthető legfontosabb jeles napok, hiedelmek
-	a kenderfeldolgozás legfontosabb munkafázisai, eszközei
A gazdasági élet ünnepei, szokásai:
-	aratás, aratóünnep
-	szüret, szüreti mulatságok
-	fonó
-	toll-, kukoricafosztó
-	disznóölés, disznótor, (maskurázás)
-	pásztorünnepek	
Tevékenységek	
Bővüljön a tanulók szókincse, fogalomismerete a paraszti gazdálkodás tárgyainak megismerésével. A gazdasági élet ünnepeinek megismerése önálló gyűjtőmunka segítségével (könyvek, szülők, nagyszülők, falusi öregek kikérdezésével).
Látogassanak el egy jellegzetes paraszti portára! Minden tanuló készítsen alaprajzot, nevezze meg a rajta található épületeket!
Megfigyeléssel, gyűjtőmunkával fedezzék fel a gazdaságban használt eszközöket! Készítsenek a jellegzetes tárgyakról egyszerű, magyarázó rajzokat!	
Ismeretek	
A tanulók a témakör tanulása során ismerjék meg a következő fontosabb fogalmakat:
-	éléskamra, stelázsi, vakablak, rúd, lisztesputina, kukoricagóré, emeletes kástu, csűr, pajta, verem, abora, présház
-	eke, borona, szántás, cséplés, nyomtatás, cséphadaró, szekér, vendégrúd
-	aratókoszorú, Szent György nap, Péter-Pál napja, 
-	szilaj, félszilaj, istállózó állattartás, ól, istálló, járom, zabola, billog, kolomp, tehénvakaró, patkó
-	aratóbál, szüreti bál, maskurázás, védőszent, baksus
-	nyüvés, tiló, gereben, rokka, szövőszék (esztováta)

Témakör 
Közösségi élet a faluban 
Óraszám:	6 óra
Altémák címei
	
A falu közössége:
-	a falu társadalmi rétegződése (nemes, értelmiségi, gazdagparaszt, summás, stb.)
-	társasmunkák, kalákamunkák (házépítés, kaszálás, szénagyűjtés, szüret, disznóölés, stb.)
-	a fonó ideje, helye, az itt végzett munkák, fonóbeli szokások
Családi és társadalmi kapcsolatok a falun belül:
-	kis-, és nagycsalád, rokonság, szomszédság
-	a falu önigazgatási szervei
-	a faluban élés a születéstől az öregkorig (gyermekek közös játékai, ismerkedés, párválasztás, stb.)
-	felnőtt és idősebb férfiak falubeli tisztségei, az asszonyok feladatai a közösségben
-	vásár és piac
Az emberi élet fordulóihoz kapcsolódó szokások:
-	a születéshez és a keresztelőhöz kapcsolódó szokások és hiedelmek
-	a házasságkötés szokásai, dramaturgiája
-	a lakodalom tisztségviselői, vőfélyversek
-	egy lakodalmas (lehetőleg helyi) megismerése
-	a halál és a temetés szokásai, hiedelmei
	
Tevékenységek
	
Az irodalmi, zenei élményeket (Móricz Zsigmond, Petőfi Sándor, Arany János, Kodály Zoltán) építsük be az egyes témakörök példái közé. A munkákról, az emberi kapcsolatokról tanultakhoz játsszanak el a gyerekek élethelyzeteket, munkafolyamatokat (fonóbeli játék, komatál küldés). Egy helyi lakodalmas megismerése, egyes jeleneteinek betanulása.
Kulcsfogalmak értelmezésekor (ipa, napa) használják a magyar nyelvészeti-irodalmi lexikonokat, végezzenek kutatómunkát a könyvtárban!
	
Ismeretek
	
A tanulók a témakör tanulása során ismerjék meg a következő fontosabb fogalmakat:
-	paraszt, kulák, cseléd, summás, kubikus
-	kaláka, csűrdöngölő, szőlőőrzés, fonóbeli játékok
-	kisbíró, bakter, mezőőr, harangozó, útkaparó
-	koma, komatál, legényjáró napok, háztűznéző
-	jegykendő, kézfogó, vőfély, koszorúslányok, násznép, kásapénz, kontyolás, menyasszonytánc
-	halottkém, koporsó, sírjel, halotti tor

Témakör 
A tavaszi és nyári ünnepkör népszokásai 
Óraszám:	3 óra
Altémák címei
	
Húsvéti ünnepkör:
-	a húsvét eredete, időpontjának meghatározása, húsvét a nagyvilágban
-	a húsvéti ünnepkör népszokásai (virágvasárnapi kiszehajtás, barkaszentelés, villőzés, húsvétvasárnapi pászkaszentelés, zöldágjárás, locsolás, vesszőzés, tojásjátékok, komatál küldése)
Pünkösdi ünnepkör és a nyári napforduló népszokásai:
-	májusfaállítás
-	pünkösdi népszokások (pünkösdikirály-választás, pünkösdölés, pünkösdikirályné-járás)
-	Szent Iván-napi tűzgyújtás és tűzugrás (egészség-, szerelemvarázslás), párosító dalok
-	Péter-Pál napja, aratási szokások, hiedelmek
	
Tevékenységek
	
A tanulók gyűjtsenek környezetükből helyi szokásszövegeket, locsoló verseket.
Gyűjtsenek és rajzoljanak hagyományos tojásmintákat, alkalmazzák a különféle tojásdíszítő eljárásokat!
Tanuljanak húsvéti énekes szokásokat!
Dramatikus játék keretében játsszák el e zöldágjárást!
Sport jellegű népi játékokkal válasszanak pünkösdi királyt!
	
Ismeretek
	
A tanulók a témakör tanulása során ismerjék meg a következő fontosabb fogalmakat:
-	nagyböjt, barkaszentelés, passiójáték, villőzés, pászka, sárgatúró, cibere, íróka, mátkálás
-	pünkösdi királyság, mavagyonolás, májusfaállítás
-	tűzimádat, tűzugrás, mágikus varázslás
-	aratási végzés, aratókoszorú, kepebál, aratóbál

MOZGÓKÉPKULTÚRA ÉS MÉDIAISMERET 8. évfolyam

A tanterv, A NAT Művészetek műveltségterület,8. évfolyam követelményeinek egy részét dolgozza fel.
A teljes lefedést a bevezetőben jelzettek szerint több tantárgy biztosítja.

A tantárgy óraszáma: 18

Ennek felosztása:
Évfolyam	5.	6.	7.	8.	Összesen	
Tantárgy /modul	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi	Heti	Évi		
MOZGÓKÉPKULTÚRA  ÉS MÉDIAISMERET	-	-	-	-	-	-	0,5	18	18	

Célok és feladatok
A Mozgóképkultúra és médiaismeret a mozgóképi szövegértés fejlesztését és a média társadalmi szerepének, valamint működésmódjának a feltárását célozza. Ez az audiovizuális írás-, olvasástudás alapjainak az elsajátítását és a kritikai médiatudatosság fejlesztését jelenti. A médianevelés olyan képesség- és személyiségfejlesztő eszközrendszer, amely szükséges ahhoz, hogy az állampolgárok az információrobbanás és a modern piacgazdaság korában ténylegesen tudjanak tájékozódni és választani. Mivel a média erősen meghatározza, hogyan gondolkodjunk a világ dolgairól, s hatása vetekszik a hagyományos szocializáció ágenseivel – a családéval és az iskoláéval –, a mozgókép- és médiaoktatás a demokráciára nevelésnek és olyan értékek elsajátításának az iskolája, mint a másság elfogadása, a kritikai gondolkodás vagy a tudatos választás képességének a fejlesztése. A mozgóképkultúra és médiaismeret oktatása során a tanulók felkészültséget szereznek a különböző médiaszövegekkel kapcsolatban az önálló és kritikus attitűd kialakítására, és olyan módszereket sajátítanak el, amelyek segítik őket abban, hogy nyitott szemlélettel használják a hagyományos és az új médiumokat.

Kiemelt fejlesztési feladatok
A kiemelt fejlesztési feladatok az iskolai oktatás valamennyi elemét áthatják, elősegítik a tantárgyközi kapcsolatok erősítését, a tanítás-tanulás szemléleti egységét, a tanulók személyiségének fejlődését.

Énkép, önismeret
A személyiség fejlődését azzal segíthetjük elő, ha önmaguk megismerésére motiváló tanulási környezetet szervezünk a tanulók számára. Énképük és önismeretük gazdagodásához ezért olyan tanulási környezetet célszerű biztosítanunk, amely fokozza az őket körülvevő személyek és dolgok egyre tágabb körei iránti érzékenységet, illetve kialakítja bennük az alapvető erkölcsi, etikai normák iránti fogékonyságot. A Nemzeti alaptantervben megnevezett nevelési értékek abban az esetben épülnek be a fejlődő személyiségbe, ha a tanulási tartalmak elsajátítása során a tanulók maguk is aktív részeseivé válnak ezen értékek megnevezésének és azonosításának. Ahhoz, hogy tanulóink képesek legyenek énképükbe integrálni az újabb és újabb ismereteket, folyamatosan gondoskodnunk kell arról is, hogy egyre kompetensebbnek érezzék magukat saját nevelésük, személyes biztonságuk, sorsuk és életpályájuk alakításában. Ennek érdekében a Nemzeti alaptanterv műveltségi területein a nevelés és oktatás pedagógiai szervezését a tanuló ember szempontjából közelítsük meg, és törekedjünk a tanulók ön- és világszemléletének folyamatos formálására.

Európai azonosságtudat – egyetemes kultúra
Európa a magyarság tágabb hazája. A tanulók szerezzenek ismereteket az Európai Unió kialakulásának történetéről, alkotmányáról, intézményrendszeréről, az uniós politika szempontrendszeréről. Diákként és felnőttként tudjanak élni a megnövekedett lehetőségekkel. Magyarságtudatukat megőrizve váljanak európai polgárokká.
Tanulóink már az Európai Unió polgáraiként fogják felnőtt életüket leélni, ezért arra kell törekednünk, hogy iskolás éveik alatt olyan ismeretekkel, személyes tapasztalatokkal gazdagodjanak, amelyek birtokában meg tudják majd találni helyüket az európai nyitott társadalmakban. Nem kevésbé fontos az sem, hogy európai identitásuk megerősödésével legyenek nyitottak és elfogadóak az Európán kívüli kultúrák iránt is.
A tanulók ismerjék meg az egyetemes emberi civilizáció legjellemzőbb, legnagyobb hatású eredményeit. Váljanak nyitottá és megértővé a különböző szokások, életmódok, kultúrák, vallások, a másság iránt. Szerezzenek információkat az emberiség közös, globális problémáiról, az ezek kezelése érdekében kialakuló nemzetközi együttműködésről. Növekedjék érzékenységük a problémák lényege, okai, az összefüggések és a megoldási lehetőségek keresése, feltárása iránt. Az iskolák és a tanulók törekedjenek arra, hogy közvetlenül is részt vállaljanak a nemzetközi kapcsolatok ápolásában. 

Információs és kommunikációs kultúra
Az információs és kommunikációs kultúra a megismerést, az eligazodást, a tanulást, a tudást, az emberi kapcsolatokat, az együttműködést, a társadalmi érintkezést szolgáló információk megtalálása, felfogása, megértése, szelektálása, elemzése, értékelése, felhasználása, közvetítése, alkotása.
Kiemelt feladat a megismerési képességek fejlesztése, különös tekintettel a megfigyelési, kódolási, értelmezési, indoklási, bizonyítási képességekre, amelyek az információs és kommunikációs kultúra szerves részét képezik. Kommunikációs kultúránk szerves része az anyanyelv tudatos és igényes használata, valamint az idegen nyelvű, illetve a különböző kultúrák közötti információcsere.
A közoktatás egész időszakában minden műveltségi területen nagy gondot kell fordítani a kritikai és kreatív olvasás képességének fejlesztésére, beleértve mind a valós, mind a virtuális csatornákon keresztül felfogott jelek befogadását, értelmezését és megválaszolását. Az iskolának az elektronikus média hatásmechanizmusainak megértésére, általában a különböző médiumokban való eligazodásra, az igényelt információ megtalálására, szelektív használatára kell nevelnie, figyelembe véve az információt befogadó egyén személyisége, lelki egészsége védelmének elősegítését. Olyan fiatalokat kell kibocsátania, akik sikeres tanulási stratégiákkal használják ki az információs világháló lehetőségeit és eszközeit az élethosszig tartó tanulás során.
Az információs és kommunikációs kultúra részben az egyén szocializációjának, a társadalmi érintkezésnek, az egyéni és közösségi érdek érvényesítésének, egymás megértésének, elfogadásának, megbecsülésének döntő tényezője.

Tanulás
A tanulás a pszichikum módosulása külső tényezők hatására, tehát nem csupán ismeretelsajátítás és a figyelem, emlékezet működtetése. Tág értelmezése magában foglalja valamennyi értelmi képesség és az egész személyiség fejlődését, fejlesztését. Ez az iskola alapfeladata.
A tanulás számos összetevője tanítható. Minden nevelő teendője, hogy felkeltse az érdeklődést a különböző szaktárgyi témák iránt, útbaigazítást adjon annak szerkezetével, hozzáférésével, elsajátításával kapcsolatban, valamint tanítsa a gyerekeket tanulni. A tanulók tegyenek szert fokozatos önállóságra a tanulás tervezésében. Vegyenek részt a kedvező körülmények (külső feltételek) kialakításában. Élményeik és tapasztalataik alapján ismerjék meg és tudatosítsák saját pszichikus feltételeiket. Az eredményes tanulás módszereinek, technikáinak elsajátíttatása, gyakoroltatása főleg a következőket foglalja magában: az előzetes tudás és tapasztalatok mozgósítása; az egyénre szabott tanulási módszerek, eljárások kiépítése; a csoportos tanulás módszerei, a kooperatív csoportmunka; az emlékezet erősítése, a célszerű rögzítési módszerek kialakítása; a gondolkodási kultúra művelése; az önművelés igényének és szokásának kibontakoztatása; az élethosszig tartó tanulás eszközeinek megismerése, módszereinek elsajátítása; az alapkészségek kialakítása (az értő olvasás, az íráskészség, a számfogalom fejlesztése).
A tanulás fontos színtere és eszköze az iskola könyvtára és informatikai bázisa. A hagyományos tantermi oktatást az iskola keretein belül is kiegészítik az egyéni tanulás lehetőségei, amelyhez sokféle információforrás gyors elérésére van szükség. A könyvtár használata minden ismeretterületen nélkülözhetetlen. A könyvtári ismeretszerzés technikáját, módszereit – mind a nyomtatott dokumentumok, mind az elektronikus dokumentumok használatával – az önálló ismeretszerzés érdekében a tanulóknak el kell sajátítaniuk. Ismerjék a könyvtárban való keresés módját, a keresést támogató eszközöket, a főbb dokumentumfajtákat, valamint azok tanulásban betöltött szerepét, információs értékét. Sajátítsák el az adatgyűjtés, témafeldolgozás, forrásfelhasználás technológiáját, az interneten való keresés stratégiáját és alakuljon ki bennük a rendszerezett tudás megszerzésének, átadásának képessége. Váljanak rendszeres könyvtárhasználóvá, tanulják meg az iskolai könyvtár, az Országos Dokumentum-ellátási Rendszer, az elektronikus könyvtárak és a teljes könyvtári rendszer szolgáltatásainak igénybevételét, a könyvtári adatbázisok használatát. Ennek érdekében ismerjék az országos szakkönyvtárakat is.
A tanulási folyamatot jelentősen átalakítja az informatikai eszközök és az elektronikus oktatási segédanyagok használata. Ez új lehetőséget teremt az ismeretátadásban, a kísérleteken alapuló tanulásban, valamint a csoportos tanulás módszereinek kialakításában. 
A pedagógus fontos feladata, hogy megismerje a tanulók sajátos tanulási módjait, stratégiáit, stílusát, szokásait. Vegye figyelembe a megismerés életkori és egyéni jellemzőit, ezekre alapozza a tanulás fejlesztését. Gondosan kutassa fel és válassza meg a fejlesztés tárgyi-cselekvéses, szemléletes-képi és elvont-verbális útjait, és ruházza fel azokat életszerű tartalommal. Törekedjen a gondolkodási képességek, elsősorban a rendszerezés, a valós vagy szimulált kísérleteken alapuló tapasztalás és kombináció, a következtetés és a problémamegoldás fejlesztésére, különös tekintettel az analízis, szintézis, összehasonlítás, általánosítás és konkretizálás erősítésére, a mindennapokban történő felhasználására. Olyan tudást kell kialakítani, amelyet új helyzetekben is lehet alkalmazni. Előtérbe kerül az új ötletek kitalálása, azaz a kreatív gondolkodás fejlesztése. Ezzel párhuzamosan érdemes nagy hangsúlyt helyezni a tanulói döntéshozatalra, az alternatívák végiggondolására, a variációk sokoldalú alkalmazására, a kockázatvállalás, az értékelés, az érvelés és a legjobb lehetőségek kiválasztásának területeire. Fontos feladat a kritikai gondolkodás megerősítése, a konfliktusok kezelése, az életminőség javítása, az életvitel arányainak megtartása, az értelmi, érzelmi egyensúly megteremtése, a teljesebb élet megszervezése.
Felkészülés a felnőtt lét szerepeire
A felnőtt lét szerepeire való felkészülés egyik fontos eleme a pályaorientáció. Általános célja, hogy segítse a tanulók további iskola- és pályaválasztását. Összetevői: az egyéni adottságok, képességek megismerésén alapuló önismeret fejlesztése; a legfontosabb pályák, foglalkozási ágak tartalmának, követelményeinek és a hozzájuk vezető utaknak, lehetőségeknek, alternatíváknak tevékenységek és tapasztalatok útján történő megismerése; a lehetőségek és a valóság, a vágyak és a realitások összehangolása. Tudatosítanunk kell a tanulókban, hogy életpályájuk során többször pályamódosításra kényszerülhetnek.
Az iskolának – a tanulók életkorához és a lehetőségekhez képest – átfogó képet kell nyújtania a munka világáról. Ennek érdekében olyan feltételek, tevékenységek biztosítására van szükség, amelyek elősegíthetik, hogy a tanulók kipróbálhassák képességeiket, elmélyedhessenek az érdeklődéseiknek megfelelő területeken, ezzel is fejlesztve ön - és pályaismereteiket. 
A pályaorientáció csak hosszabb folyamat során és csak akkor lehet eredményes, ha a különböző tantárgyak, órán és iskolán kívüli területek, tevékenységek összehangolásán alapul. A pályaorientáció területén található kulcskompetenciák közül kiemelt figyelmet igényel a rugalmasság, az együttműködés és a bizonytalanság kezelésének a képessége egyéni és társadalmi szinten egyaránt.
A tanulók hatékony társadalmi beilleszkedéséhez, az együttéléshez és a részvételhez elengedhetetlenül szükséges a szociális és társadalmi kompetenciák tudatos, pedagógiailag megtervezett fejlesztése. Olyan szociális motívumrendszer kialakításáról és erősítéséről van szó, amely gazdasági és társadalmi előnyöket egyaránt hordoz magában. A szociális kompetenciák fejlesztésében kiemelt feladat a segítéssel, együttműködéssel, vezetéssel és versengéssel kapcsolatos területek erősítése. Ezzel párhuzamosan szükséges a társadalmi-állampolgári kompetenciák körét is meghatározni, nevezetesen a jogaikat érvényesítő, a közéletben részt vevő és közreműködő tanulók képzéséről van szó. A szociális és társadalmi kompetenciák fejlesztésének fontos részét képezik a gazdasággal, az öntudatos fogyasztói magatartással, a versenyképesség erősítésével kapcsolatos területek, mint például a vállalkozási, a gazdálkodási és a munkaképesség, szoros összefüggésben az ún. cselekvési kompetenciák fejlesztésével.
Fejlesztési feladatok
7–8. Évfolyam	
Megfigyelés	A közönség médiafogyasztási szokásainak tanulmányozása megadott szempontok alapján, az eredmények lejegyzése.
Az emberek viselkedésének megfigyelése a valóságban és a filmeken, illetve a televíziós műsorokban megadott, majd a tanulók által önállóan javasolt szempontok alapján. Azonosságok, eltérések regisztrálása, azok lejegyzése.
Helyszín- és időviszonylatok, illetve karakter- és konfliktusviszonylatok felismerése, megfigyelése a médiaszövegekben. Lényeges információk, tények azonosítása.	
Ismeretszerzés	Mozgóképi szövegek felidézése (elmesélése, illetve lejegyzése), a mozgóképi memória működtetése.
Ismeretszerzés személyes beszélgetésekből, tanári előadásokból, statisztikai táblázatokból, lexikonból, könyvtárból, internetről.	
Kommunikáció	Az elemi mozgóképi szövegalkotó kódok felismerése, mozgóképolvasás.
Az elemi mozgóképi szövegalkotó kódok alkalmazása, mozgóképírás.
Egyszerű (időben és térben egybefüggő) cselekmények képsorozatokkal történő megjelenítése, tagolása.
Átélt, elképzelt vagy hallott esemény mozgóképi megjelenítésének megtervezése az életkornak megfelelő szinten (story-board, animáció, interjú).	
Értelmezés, elemzés, tolerancia	Mozgóképi szövegkörnyezetben megfigyelt emberi kommunikáció értelmezése, kifejtése élőszóban és írásban.
Sztereotípiák és konvenciók azonosítása a mozgóképi szövegkörnyezetben.
Mozgóképi szövegkörnyezetben megfigyelt egyszerű (teret és időt formáló) képkapcsolatok értelmezése élőszóban és írásban.
Mozgóképi szövegkörnyezetben megfigyelt kép-hang kapcsolatok értelmezése élőszóban.
Vita a média használatával kapcsolatos megfigyelések alapján a média társadalmi szerepéről, működésmódjáról.	
Kritikai gondolkodás, problémaérzékenység	Önálló kérdések megfogalmazása a tárgyalt témával kapcsolatban.
A lényeg kiemelése írott, látott és hallott szövegekből.
Mozgóképi szövegek értelmezése alapján feltevések, állítások megfogalmazása a szöveg keletkezésének hátteréről, a közlő (szerző, médiaintézmény) szándékairól. Érvek gyűjtése a feltevések mellett és ellen.	
Önismeret, együttműködés, választás, tolerancia, alkotásra való beállítódás	Saját médiahasználati szokások kritikus megfigyelésére alapozó tudatos mű- és műsorválasztás.
A művekben, műsorokban megjelenő konfliktusok, viselkedési módok és megoldások tudatos-kritikai elemzésén, illetve a valóságismereten alapuló szerepjátékok, szövegképzési gyakorlatok.
Egyszerű mozgóképi szövegek létrehozásának előkészítése és azok kivitelezése.	
A tudatosítást irányító fontosabb kérdések
•	Mi a televízió (mozi, rádió, újság) szerepe az életemben és mások életében?
•	Befolyásolja-e (és hogyan) a média használata a napirendemet (és másokét)?
•	Miben különbözik egymástól a személyes (közvetlen) kommunikáció és a médiumokon keresztül történő (közvetett) kommunikáció?
•	Mit tekinthetünk médiumnak?
•	Miért élt az ember mindig is a közvetett kommunikáció (pl. a képiség) eszközeivel?
•	Miért akarja magát az ember minél inkább természethűen megörökíteni? Hol tartunk ebben most?
•	Mit jelent a nyilvánosság az életünkben? Hogyan alakulhatott ki a mai nyilvánosság?
•	Hogyan vizsgálhatjuk valamely korban és társadalomban a nyilvánosságot?
•	Miféle médium az, amelyik egyszerre ábrázol és reprodukál? Vajon miért képes erre?
•	Milyen eszközökkel tereli a mozgóképi szöveg szerzője a figyelmünket? Vajon miért érdemes ennek utánajárnunk? 
•	Milyen szempontok szerint különböztethetőek meg a mozgóképi szövegek egymástól?
•	Mi köze van a valóságnak a médiában megjelenő világhoz, miféle világot jelenít meg a média?
•	Kinek az érdeke, hogy sok csatorna sokféle műsort közvetítsen?
•	Miért van annyi reklám a világban? Vajon mit lehet és mit nem lehet reklámozni? Milyen szempontok szerint, milyen módon elemezhető egy reklámfilm?
•	Miért és hogyan lesz valamiből hír a médiában?

	A Vizuális kultúra a teljes látható és láthatóvá tett tárgy- és jelenségvilág (a természet, a mesterséges környezet és a képzelet világa) használata és alakítása. A vizuális nevelés feladata azoknak a képességeknek és készségeknek a fejlesztése és ismereteknek az átadása, amelyek a látható világ használatához, alakításához szükségesek.
A gyermekek információik és élményeik tekintélyes részét képi úton, sokrétű vizuális benyomások révén szerzik. A sokféle látásélmény befogadására, célszerű hasznosítására és elrendezésére készít fel a Mozgóképkultúra és médiaismeret is.
E területek közös feladata, hogy a nemzeti műveltséget és a világörökség részét képező egyetemes műveltséget egyaránt közvetítse.
A mozgóképkultúra és médiaoktatás célja:
-	aktív mozgóképi kommunikációs készség, az értelmezés és a közlés képességének fejlesztése a mozgókép sajátos kifejezési eszközeinek tanulmányozásával, valamint
-	annak a bonyolult mechanizmusnak a megértése, ami az adó és a vevő, a néző és a gyártó, a műsorrend és a polgár hétköznapi szokásai körül kialakul.
A tárgy ún. általános követelményei az alábbiak szerint foglalhatóak össze:
-	Mozgóképírás- és olvasás, a “nyelv-tan”
A helyes “szövegértés” és az értelmes “szövegalkotás” képességének elsajátítása; vagyis a mozgóképi szövegek olvasását lehetővé tevő kódok megfigyelése és megkülönböztetése, az aktív mozgóképi kommunikációhoz szükséges kifejezési készség, formaérzék és kreativitás fejlesztése.
-	Művészeti ismeretek
Az alkotás és a befogadás folyamatainak tudatosítása; vagyis a mozgókép elemi kifejezőeszközeinek felismerése, azok hatásának értelmezése, a művészi hatás összetevőinek, a jelentés szintjeinek felismerése.
-	Művelődéstörténet
A diákok értsék és ismerjék a mozgókép nyelvének, művészi alkotásinak, az audiovizuális média kialakulásának és formálódásának fontosabb művelődéstörténeti összefüggéseit; vagyis ismerjék és értsék az audiovizuális reprodukciós és távközlési technikák fejlődésének és kulturális-társadalmi hatásának meghatározó mozzanatait, a filmművészet fejlődésének alapvető állomásait, és tudjanak különbséget tenni a mozgókép különféle alkalmazási területei között.
-	Kommunikációs rendszerek
A diákok értsék és ismerjék az audiovizuális médium működését, tudják azt szuverén módon használni; vagyis a tudatos, szelektív befogadói stratégiák kialakítása és az audiovizuális média tömegkommunikációs szerepéből adódó hatásmechanizmusainak felismerése, a műsorelemzés képességének fejlesztése.
Az oktatás során a fenti célkitűzések értelmében törekednünk kell arra, hogy a képzés
-	alkalmat adjon a tanulóknak a megfelelő mozgóképi alkotások tanulmányozása útján saját személyiségük jobb megismerésére, történelmi, társadalmi és kulturális összefüggések feltárására,
-	megszerettesse a mozgóképi kultúra értékeit, esztétikai élményhez segítse a tanulókat, minőségi műsorok megtekintésére ösztönözze őket,
-	gazdagítsa tapasztalataikat a filmi és más típusú mozgóképi szövegek olvasásában, tartalmuk és rejtett mondanivalójuk megértésében,
-	tanítsa és nevelje a tanulókat a tömegkommunikációs eszközök kritikus és szuverén használatára,
-	legyen segítségére a tanulóknak abban, hogy elsajátíthassák a hétköznapi életben előforduló kameraelőtti viselkedési normákat,
-	fejlessze a tanulók mozgóképi kifejezőképességét és kifejezőkedvét, segítse őket személyes és árnyalt audiovizuális üzeneteik megfogalmazásában,
-	segítse a tanulókat abban, hogy a magyar nyelvű kultúra részeseivé, aktív alakítójává válhassanak. (Hartai László: Mozgóképkultúra és médiaismeret – Tanári kézikönyv).

A Mozgóképkultúra és médiaismeret természeténél fogva érintkezik az irodalommal – anyanyelvvel, a zenével, a drámával, a vizuális kultúra számos elemével, így alkalmas arra, hogy az említett műveltségterületek (tantárgyak) bizonyos mozzanatait szintetizálja. A jelen tanterv több helyütt lehetővé teszi ezt.

Fejlesztési követelmények
A célokból és a feladatokból adódóan a sikeres mozgóképkultúra médiaismeret-oktatás kiemelten fejleszti a kommunikációs és együttműködési készséget, támogatja az alkotásra való beállítódást, fejleszti a problémamegoldó képességet, a megfigyelés, a tájékozódás, a rendszerezés képességét. Elemzéssel és az alkotói szerepek gyakoroltatásával fejleszti a reális énkép kialakítását. A művészi alkotásokban feltáruló konfliktusok értelmezésével, a valós emberi sorsok átélhető megjelenítésével segíti a toleráns, másokkal szemben empatikus személyiség kialakítását, az életvezetés és az érvényesülés során adódó krízishelyzetek humánus kezelését.
A mozgóképkultúra és médiaismeret oktatása során tudatosítani kell, hogy a mozgóképi közlésmód miért és miképpen alkalmas a tapasztalati világ reprodukálására és egyúttal személyes közlésre. Tudatosítani kell, hogy a mediatizálódó kommunikáció (pl. a szórakoztatóiparban) miért és miképpen veszélyezteti a magaskultúrát és egyúttal a személyiség autonómiáját (pl. információfüggőség, kényszerfogyasztás), de azt is, hogy a technikai képreprodukció és a hálózati kommunikáció egyidejűleg miféle esélyt hordoz a kulturális örökség védelmére, a választás képességének fejlesztésére (pl. digitális archívumok, társadalmi nyilvánosság).
Az audiovizuális szövegek szövegértési képességének fejlesztése során arra is törekedni kell, hogy a tanulók ismerjék fel a médiaszövegekben megjelenő kulturális mintákat. Az értelmezés egyik rétege tehát az ábrázolásban megmutatkozó szerzői vagy műfaji dominancia (személyesség, stílus, konvenció) és a befogadásban megmutatkozó nézői szerep (elvárás, azonosulás) felismerése, míg a másik meghatározó réteg a médiaszövegek befolyásoló, gyakran rejtett érték- és érdekrendszerének felismerését jelenti.
Ezért a tárgy oktatása során az iskolának biztosítania kell, hogy a tanulók a megfelelő mozgóképi alkotások tanulmányozása útján lehetőséget kapjanak saját személyiségük jobb megismerésére, történelmi, társadalmi és kulturális összefüggések felismerésére, a tömegkommunikációs eszközök kritikus használatára.
A mozgóképkultúra és médiaismeret óráin a diákoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy alkalmas kreatív gyakorlatokkal fejlesszék mozgóképi kifejező képességüket és kifejezőkedvüket, ezzel segítve őket személyes és árnyalt audiovizuális mondandójuk megfogalmazásában. 

Értékelés
Az első értékelés az első három fejezet 11 órája után célszerű. Ebben az egységben lezárul a “mozgókép” nyelvének és rendszerének a vizsgálata, ezt követően a tömegkommunikáció kérdései kerülnek előtérbe. A gyűjtőmunkát, a beszámolót, a kiselőadást jeggyel értékelhetjük. Az órán tanúsított aktív szereplés szintén jutalmazható. Az elméleti anyagból íratható dolgozat, amely – akár feladatlap, akár esszé formában – a legfontosabb tényekre, nevekre, fogalmakra kérdezhet rá.
A második értékelés tömegkommunikáció 6 óráját követően tervezhető. A média-téma színes, sok egyéni- és csoportfeladat megoldása nyomán sajátítható el megfelelően. A beszámolókat, rajzokat, műsorterveket, újságelképzeléseket, logorajzokat, felméréseket külön érdemes értékelni.
Az órai aktivitás szintén honorálandó, különösen az egyéni vélemények, meglátások, sajátos kreatív ötletek esetében.
A médiaismeretben inkább a sokoldalú gyakorlati tevékenységet célszerű minősíteni, mint a tankönyvi szövegek szó szerinti visszaadását. (Természetesen, óráról órára is lehetséges a tanulói tevékenység értékelése, ám a tárgy jellegéből adódóan kevésbé tanácsos a hagyományos feleltetés.)

Alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek és taneszközök kiválasztásának elvei
Az utóbbi fél évtizedben örvendetesen megszaporodott a médiaismereteket tartalmazó könyvek száma. A hozzáférhetőség és taníthatóság szempontjai elsődlegesek. Mivel teljesen új, a magyar közoktatásból eddig hiányzó tantárgyról van szó, ezért fontos néhány alapelv figyelembe vétele.
-	A tankönyv korszerű ismereteket közöljön
A média teljesen áthatja mindennapjainkat, ezért a tankönyv legyen “naprakész”, friss, ugyanakkor igényes. Szükséges az elméleti-tudományos háttér megalapozottsága.
-	A tankönyv sokoldalú legyen: tartalmazzon az elméleti ismeretek átadásán túl feladatokat; legyen munkáltató jellegű
A média – lévén a hétköznapok elidegeníthetetlen része – beleszól a diák életébe, alakítja azt. Emiatt folyamatos, személyes kapcsolatban áll vele; hozzá- és róla szól. Ezért fontos, hogy legyenek értelmes, érdekes feladatok, amelyeket a gyerek örömmel old meg.
-	A tankönyv ne legyen száraz, szájbarágós
A tárgy egyik legfontosabb sajátossága az élmény: az élményszerzés illetve az élménykészség alakítás. Az ismereteket közérthetően, befogadható módon taglalja. A tárgy természetéből fakad, hogy a könyvnek ösztönöznie kell a tanulói személyiség szabadságának megvalósulását.
-	A tankönyv neveljen gondolkodásra
Végső soron minden tárgynak ez a célja, itt azonban különösen fontos, mert a média – olykor csak látens módon – a személyiség legbensőbb övezeteit veszi célba, azaz: manipulálja. A “tudatos” médiafogyasztó hamarabb rájön a manipulációra, ezért ellenállhat neki. A tankönyv a tudatos médiafogyasztóvá történő nevelésnek fontos eszköze.
-	A tankönyv legyen ízléses, ötletes, szép kiállítású
Ezeknek a kritériumoknak a jelenleg kapható kiadványok jelentős hányada megfelel. A Boda Edit-féle Médiakalauz I-IV. tetszetős kivitelű, elsősorban munkáltató jellegű, inkább feladatokat tartalmazó, olykor játékos, szellemes bevezetés a témába.
Honffy Pál könyve (Képek, mozgó képek, hangos képek) kevésbé munkafüzet célzatú, sok értékes információt tartalmaz; a gyerekek nyelvén beszél mindkettő.
A tantárgy oktatása technikafüggő: legalább egy videomagnó és egy színes televíziókészülék szükséges hozzá. (Az eszközök száma persze az iskola lehetőségeinek mértékében növelhető: a digitális fényképezőgép(ek)től a videokamerá(ko)n keresztül a vágószettig, stúdióig bővíthető. Szakköri szinten nyilvánvalóan sokkal több, elsősorban gyakorlati ismeret adható-szerezhető. A tárgy értelmét nagyban növelheti a kreatív médiapedagógia: az, amikor – a technikai felszereltség függvényében – a diák maga veheti kézbe a kamerát, s maga hozhat létre vizuális-auditív alkotást. Ekkor bizonyosodik meg arról, hogy a média demokratikus eszköz: nemcsak a hivatásos tévé-munkatársak monopóliuma. A ma és a jövő tanulója számára az informatikai ismeretek, az internethasználat és a média termékei már nem az elmélet szintjén, hanem a mindennapi gyakorlatban hasznosíthatók.)
A tantárgy ismeretanyagának igényes oktatását segíthetik a módszertani videoanyagok (Filmnyelvi gyakorlatok Herskó Jánossal I-II; Filmórák, médiaórák), és a filmművészet jelentős alkotásainak elemzése-értelmezése. E kérdéskörben a legnagyobb gond a kazetták beszerezhetősége. A tankönyvírók hangsúlyozzák: nem kizárólag az általuk ajánlott-feldolgozott művek alapján lehet megtanítani a “filmértést”. A televíziós csatornák tucatszám ontják a filmeket: a tanulók ezeket amúgy is, szinte válogatás nélkül nézik. Bizonyos elméleti – esztétikai – szociológiai – médiatörténeti tanulságok ezeken keresztül is remekül elemezhetők.
A film- (illetve televízió)- szociológiai, befogadáslélektani jelenségek nemcsak az “ajánlott”, hanem az éppen aktuálisan vetített opuszok megbeszélésekor is jól szemléltethetők. A cél az, hogy ne rendszeres művészettörténetet oktassunk, hanem az életkori sajátosságoknak megfelelő filmeket - műsorokat állítsuk a középpontba.
Az értékes műalkotások túlnyomórészt hozzáférhetők a Regionális Médiaoktatási Központ(ok)ban illetve a Megyei Pedagógiai Közművelődési és Képzési Intézet.
Az új tárgy jövőbeni sikere elsősorban a tanáron múlik: a média, mivel a gyerekek világához az elvont tantárgyakhoz képest lényegesen közelebb áll, képes megmozgatni fantáziájukat, kreativitásukat, vizuális alkotókedvüket. Így talán önmaguk és a világ dolgaiban biztosabban eligazodó embereket nevelhetünk.
A személyi feltételek: a tárgyat csak olyan pedagógus taníthatja, aki elvégzett egy minimum 120 órás akkreditált pedagógus továbbképzési tanfolyamot. (később már felsőfokú diploma szükséges).

MOZGÓKÉPKULTÚRA ÉS MÉDIAISMERET 8. ÉVFOLYAM
ÓRATERV
Témakör	Óra	
Korunk, a technikai gépek kora	1	
A kommunikáció	4	
A mozgóképi közlésmód	6	
A tömegkommunikáció	6	
Ismétlés	1	
Összesen:	18 óra	

Tanulói és tanítást-tanulást segítő taneszközök
Tankönyv: 
Hartai László-Muhi Klára: Mozgókép- és médiaismeret. 1. Bp., Korona Kiadó. 2002.
Tanári segédanyagok
Hartai László: Mozgóképkultúra és médiaismeret. Tanári kézikönyv. Bp., Korona Kiadó. 1998.
Uő (szerk.): Mozgóképkorszak – médiatudatosság. Bp. MMME-OKI. 2002.
Egyéb ajánlott kötetek
	Beke László: Médium/elmélet. Bp., Balassi Kiadó. 1997.
	Bíró Yvette: A hetedik művészet. Bp., Századvég. 1994.
	Boda Edit: Média-kalauz. I-IV. Bp., Média Egyesület. é.n.
	Bordwell: Elbeszélés a játékfilmben. Bp. 1996.
	Buda Béla: A közvetlen emberi kommunikáció szabályszerűségei. Bp., Animula. [2000.]
	Buldózer. Médiaelméleti antológia. Szerk. Ivacs Ágnes és Sugár János. Bp., Media Research Alapítvány. 1997.
	Ifj. Csákvári József-Malinák Judit: Média-Galaxis. Bp., Szimbiózis Kulturális Antropológia Alapítvány. 1998.
	Film- és médiafogalmak kisszótára. Szerk. Hartai László. Bp. Korona Kiadó. 2002.
A film krónikája. Bp., Officina Nova. 1995.
	Filmlexikon. Bp., Totem Könyvkiadó. 1994.
	Frydman, Marcel: Televízió és agresszió. Bp., Pont Kiadó. 1999.
	György Péter: A Digitális Éden. Bp. 1998.
         Az elsüllyedt sziget. Bp., 1992.
 		         Az Ó-Újvilág. Bp. 1997.
	Hickethier, Knut: Film- és televízióelemzés. Bp., Krónika Nova Kiadó. 1998.
	Honffy Pál: Képek, mozgó képek, hangos képek. Bp., Műszaki Könyvkiadó. 1999.
	Jakab György: A gyermefilozófia és a médiapedagógia. In. Gyermefilozófia. Szöveggyűjtemény III. Szerk. 	Falus  Katalin és Jakab György. Bp., Krónika Nova. é.n. 255-271.
	Jóna Dávid: Elmélkedés a médiapedagógiáról. Art’húr Kortárs Művészeti és Kulturális Alapítvány. 1997.
	Kelecsényi László: A magyar hangosfilm hét évtizede 1931-2000. Bp. Palatinus. 2003.
	Király Jenő: Frivol múzsa. I-II. Bp., Nemzeti Tankönykiadó. 1993.
	Király Jenő: Mágikus mozi. Bp., Korona Kiadó. 1998.
	Kósa Éva-Vajda Zsuzsanna: Szemben a képernyővel. Bp., Eötvös József Kiadó. 1998.
	Kovács András Bálint: Film és elbeszélés. Bp., Korona Kiadó. 1997.
	A kovakőtől a szilíciumig. A tömegkommunikációs eszközök törtnete. Szerk. P. Giovanni. Bp., Püski. 1990.
	Lastrego, C.-Tresta, F.: A tömegkommunikáció. Láss, Nézz, Kérdezz. Bp., Gondolat. 1983.
	Marx József: A kétdimenziós ember. A játékfilm dramaturgiája. Bp. Vince Kiadó. 2003.
	McLuhan, Marshall: A Gutenberg-galaxis. Bp. Trezor. 2001.
	Médiakritika. Szerk. Terestyéni Tamás. Bp., 1995.
	Médiakönyv. Bp., E.N.A.M.I.K.É. 1998.,1999., 2000., 2001., 2002.
	Médiatörténeti szöveggyűjtemény. Szerk. Peternák Miklós. Bp., Barabás Ilona Kkt. 1994.
	Mozgóképkultúra. Szöveggyűjtemény. Szerk. Kakuk Jenő, Hauser Zoltán, Szilágyi Erzsébet. Eger, 1995.
Ogilvy, Davis: A reklámról. Bp. 1997.
O’Sullivan, Tim-Dutton, Brian-Rayner, Philip: Médiaismeret. Bp. Korona Kiadó. 2002
Oxford filmenciklopédia. Bp., Glória Kiadó. 1998.
	Parkinson, David: A mozi. Bp. 1996.
	Platt, Richard: Mozi. Bp. 1992.
	Price, Monroe E.: A televízió, nyílvános szfére és nemzeti identitás. Bp. 1998.
	Rivers-Mathews: Médiaetika. Bp., 1993.
	Sugár János (szerk.): Hypertext+Multimédia. Bp. 1996.
	Szilágyi Gábor: elemi KÉPTAN elemei. Bp., Magyar Filmintézet. 1999.
	Toscani, Olivero: Reklám, te mosolygó hulla. Bp. 1999.
	Töreky Ferenc: Vizuális kommunikáció. Bp. Nemzeti Tankvk. 2002
Varga Csaba: Film és story board. Bp., Minores Alapítvány. 1998.
	Varga Csaba: A 8. Művészet felfedezése. Bp., Minores Alapítvány és Fríg Kft. 2000.
	Wallace, Patricia: Az Internet pszichológiája. Bp. Osiris. 2002
Módszertani videoanyagok:
	Filmnyelvi gyakorlatok Herskó Jánossal I-II.
	Filmórák, médiaórák.
Folyóiratok:
	Fordulópont, Jel-Kép, Új Pedagógiai Szemle, Filmspirál, Filmvilág, stb.
Internetcímek:
	www.c3.hu/~mediaokt/szaki:htm
	http://irisz.sulinet.hu/media/konyvek-L.htm
	www.oki.hu/rovat.php?rovat=Mozgokepkultura-melleklet
	www.mediakutato.hu/cikk.php?i=4680=3
	http://diafilm.neumann-haz.hu/

Magasabb évfolyamra lépés feltételei
A tanuló rendelkezzen azon alapvető fogalmi bázissal (a mozgókép és annak természete; film és cselekmény; a mozgókép kifejező formái; kollázs-montázs; audiovizualitás; video; CD-ROM, DVD, internet, hálózat, web-oldal, média és mediatizált környezet, közszolgálati és kereskedelmi média; vizuális manipuláció; virtuális valóság, stb.), amelynek birtokában a felsőbb osztályokban elmélyítheti tudását.

Témakör
Korunk, a technikai képek kora
Óraszám:	1 óra
Altémák címei
	
A képernyő világa
Közönség és televízió
Egy kis „környezetismeret”
	
Tevékenységek
	
Beszélgetés a televíziózási szokásokról
Az egy főre jutó televíziózás adatainak vizsgálata a tankönyv ábráinak segítségével
A diák családjának televíziózási szokásai – beszámolók
A tévé és a nyomtatott sajtó viszonya – az osztály tagjainak sajtófogyasztási szokásai	
Ismeretek
	
Televíziózási szokások – nézettség – korcsoport – napilapok – hetilapok – televíziós szolgáltatás	
Témakör
A kommunikáció
Óraszám:	4 óra
Altémák címei
	
A kommunikáció fogalma – a Jakobson-modell
A kép mint közvetett kommunikáció
A kép mágikus természete
A kép – a képsor
A modern tömegkommunikáció kialakulásának társadalmi és technikai előzményei
A könyvnyomtatás és jelentősége
A polgári nyilvánosság
A modern távközlés kialakulása 
A mozgókép és a mozi – a mozgás fotografikus ábrázolása
A mozgókép kezdetei
A modern nyilvánosság kialakulása 
Hatalom és társadalmi nyilvánosság	
Tevékenységek
	
A közvetlen emberi kommunikáció megfigyelése – a metakommunikáció jellegzetességei – fotók elemzése, esetleg készítése egymásról, mindennapi cselekvés közben. Lehetséges újságokból kivágott, embereket ábrázoló fotók elemzése. Festmény és fotó összehasonlítása. Elképzelhető tanulói beszámoló a sajtó illetve a fényképezés, majd a film (a mozi) felfedezéséről.
Tanulói fotó-gyűjtés alapján vita arról: a fényképezés reprodukál és/vagy ábrázol.
A családi fotó és a riportfotó – tanulói gyűjtőmunka
Napilapok összevetése: hogyan írnak ugyanarról az eseményről
A bulvárlap és fogalma: vessük össze a bulvárlapok szenzációit – tanulói kiselőadások	
Ismeretek	
Verbális- vokális és metakommunikáció – közvetlen és közvetett kommunikáció 
A képsorozat – a képmás – kép és mulandóság 
Írásbeliség – tömeges sokszorosíthatóság – a sajtó – a nyilvánosság fogalma – az információhoz jutás társadalmisága – audiovizualitás – audiovizuális médium – távközlés – hírközlés – hírügynökség – a telefon – a médiaszöveg – a médiaszöveg továbbítása – a távíró – Bell és a telefon – Nièpce, Talbot, Daguerre,. Lumière – tömegközlési technikák – sorozatfotók és pillanatfelvételek – Muybridge – a mozgókép – vizuális játékok – camera obscura – Edison, Agust és Louis Lumière – „A munkaidő vége” – „A vonat érkezése”
A tömegkommunikáció – a nyilvánosság funkciói – médium – médiaintézmény – a kulturális befolyásolás
	
Témakör
A mozgóképi közlésmód
Óraszám:	6 óra
Altémák címei
	
A mozgóképi közlésmód alaptulajdonságai
A folyamatos tér és idő felbontása és újraszerkesztése
A montázs
A mozgóképi elbeszélés
A cselekmény
A mozgóképi szövegek rendezése
A megjelenítés eltérő közegei: mozi, televízió, komputer
Filmműfajok és televíziós műsortipusok
Dokumentumfilm és játékfilm	
Tevékenységek
	
Találjunk ki történetet hozott képek (fotók) segítségével – készítsünk kollázst!
Filmrészletek megtekintése és megvitatása
Készítsünk story board-ot!
Vizsgáljuk meg egy-egy film expozícióját illetve befejezését!
Vitassuk meg: hogyan lehetne másképpen befejezni? Mit jelent a befejezés? Gyűjtsünk jellemző filmbefejezéseket!
Tervezzünk – hozott fotók alapján – közösen egy-egy rövidfilmet!
Tekintsünk meg közösen egy-egy „szerzői” filmet! (pl. Szabó István: Apa, Szerelmesfilm, stb.) Jellemezzük az efféle filmkészítés sajátosságait!
Elemezzünk egy-egy szappanoperát a tanult kifejezésmódok alapján! 
Képzeljük el: ki miről forgatna dokumentumfilmet? Készítsünk vázlatot ehhez!	
Ismeretek
	
Reprodukció – ábrázolás – kiválasztás – keretezés – az utalás – beállítás és jelenet – a kiemelés – megvilágítás és színkezelés – az ismétlés – a hossz és a tempó – vágás és montázs – a jelen idejű kép
A történet – történet és cselekmény – expozíció és lezárás
Adathordozók – műsortípus – valóságviszony – dokumentumfilm – szerzői film	
Témakör
A tömegkommunikáció
Óraszám:	6 óra
Altémák címei
	
A tömegkommunikáció meghatározó jegyei
A tömegkommunikációs közlés egyirányúsága
Az infokommunikációs eszközök
A médiaipar
Kereskedelmi és közszolgálati média
A műsoridő – a műsorrend
A tömegkommunikáció hatása
A valóság médiareprezentációja 
A roma kisebbség és a média
A választás szabadsága
A reklám
A hír és fogalma	

Tevékenységek
	
Projektmunka-kísérlet: tervezzük meg például a közeljövőben indítandó (fiktív) „TV 2004” logoját! Állítsunk össze (elképzelt) ifjúsági műsorrendet! Tervezzünk műsorújságot, középpontban a „TV 2004” adásaival. Tervezzük meg az új csatorna híradójának, reklámblokkjának, magazinműsorának, stb. főcímét!
Ha van videofelvételi lehetőség: hasonlítsuk össze a közszolgálati és kereskedelmi csatornák ugyanolyan típusú műsorait illetve műsorrészleteit! Értelmezzük a látottakat!
Elemezzük az osztály infokommunális eszközökkel való ellátottságát! Vessünk pillantást a DVD elterjedtségére, a házimozi megjelenésére!
Elemezzük a sztereotípiákat! Beszéljünk például a különböző csatornák híradóinak műsorvezetőiről! Szóljunk a valóságshow-k szereplőinek figuráiról! Vitassuk meg. ki mit jelent!
Elemezzük – például egy hétvégi televíziózási adatok alapján – az osztály tagjainak illetve családtagjainak médiafogyasztását!
Vitassuk meg a reklám befolyásoló szerepét!
Tervezzük meg egy termék plakátját! (Rendezhetünk plakátversenyt!)
Tervezzük meg az iskolánk sajtóban közzéteendő reklámját!
Felvételek alapján értelmezzünk néhány televíziós reklámot!
Rajzoljuk meg kedvenc ételünk, autómárkánk, mobiltelefon-márkánk reklámját!
Írjunk reklámszlogeneket!
Tervezzük meg iskolánk reklámfilmjének néhány snittjét!	
Ismeretek
	
A médiaszöveg mint árucikk
Közönség – fogyasztás – választás – műfaj – műfajtípus – a sztereotípia
Adásidő – közönség és áru – multinacionális médiavállalkozás
A közszolgálatiság – kereskedelmi média és verseny – a műsorsáv – a manipuláció – a médiahatás – „húzó termék” – a jól kialakított imázs
A valóság és annak megjelenítése – a kisebbség fogalma
A reklám és alkalmazott művészet – a reklámfelület – a célcsoport – a reklámüzenet 
A hír – a szelekció – hír és tömegmédia – hírforrás és hírügynökség – tényfeltárás – pártatlanság és média