Az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa 2001 februárjában közös Ajánlást készített
“Európai együttműködés az iskolai oktatás minőségének értékelésében“ címmel.
(2001/166/ EC)
 (Recommendation of the European Parliament and of the Council of 12 February 2001 on European cooperation in quality evaluation in school education (2001/166/EC)

(1) Szükségessé vált, hogy támogassuk az oktatásban az európai dimenzió kialakulását, mert ez alapvető célkitűzés a “népek Európájának” kiépítésében.

(2) A minőségi oktatás az egyik legfontosabb célja az alap és középfokú oktatásnak, beleértve a szakképzést is, minden tagállam számára, a tudományos társadalom minden vonatkozásában.

(3) Az iskolai oktatás minőségét biztosítani kell az oktatás minden területén, függetlenül az oktatási rendszerek, szükségletek, és a kiválóság minősítésére alkalmazott módszerek különbségétől, tekintet nélkül az iskolai kiválóság szintjeitől, már ahol ilyenek léteznek.

(4) Az oktatásra fordítható erőforrások az iparilag fejlett országok mindegyikében megnövekedtek az elmúlt évtizedekben. Az oktatást már nem csak az egyéni szellemi gyarapodás, hanem a társadalmi kohéziót erősítő, a társadalmi kirekesztés és foglalkoztatottság problémáinak megoldását segítő eszközeként is tekintik. Az élethosszig tartó tanulás fontos eszköze annak, hogy az emberek irányítsák saját jövőjüket, úgy szakmai előmenetelük, mint személyes életük szintjén.

(5) A tagállamok felelőssége, hogy biztosítsák, ha módjukban áll, hogy az iskolai tanmenetek figyelembe vegyék a társadalmi fejlődés igényeit. 

(6) A tagországoknak támogatniuk kell oktatási rendszereiket, hogy azok megfelelhessenek az új évezred oktatással és társadalommal szembeni követelményeinek, és lépést tartsanak az ezek által generált fejlődéssel. A tagországoknak tehát támogatniuk kell oktatási intézményeiket, hogy azok fejleszthessék szolgáltatásaik minőségét, segíteniük kell őket olyan új kezdeményezések elindításában, amelyek a tanítás minőségének javítását eredményezik és elősegítik úgy az egyének, mint a tudás szabad áramlását a tagországok között.

(7) Ami a munkaerőpiaccal kapcsolatos irányelveket illeti, A Bizottság évenként fogad el  alkalmazási irányelveket, amelyek mennyiségi mutatók és előirányzatok alapján készülnek. A 7. számú irányelv, mely a 2000. évre készült, és a 2000/228/EC sz. döntés mellékletében jelent meg, leszögezi, hogy a tagállamok fejlesztik iskolarendszereik minőségét, azért hogy ezzel is alaposan csökkentsék az iskolából idő előtt kieső fiatalok számát. Különös figyelmet kell szentelni a tanulási nehézségekkel küzdő (sérült) fiataloknak. 

(8) A fent említett irányelvek 8.számú fejezete külön említést tesz a számítógépes ismeretek fejlesztéséről, az iskolák számítógépekkel történő felszereléséről és a tanulók részére az  Internethez való hozzáférés biztosításáról 2002 végéig, amelynek pozitív kihatással kell lennie az oktatás minőségére és a fiataloknak a digitális kor követelményeire való felkészítésére.

(9) A mobilitás elősegítését, mint EU Közösségi célkitűzést az Egyezmény 149. és 150. paragrafusa tartalmazza, mely kimondja, hogy ezt minőségi oktatással kell ösztönözni.

(10) Az európai együttműködés és a nemzetek közötti tapasztalatcsere hozzá fog járulni ahhoz, hogy azonosíthatóvá és terjeszthetővé váljanak a minőség értékelésének hatékony és megfelelő módszerei. 

(11) A minőségbiztosításra kidolgozott rendszereknek rugalmasnak kell lenniük, hogy adaptálhatóak legyenek az oktatási intézmények struktúrájának és céljainak változásai nyomán kialakuló új helyzetekben, figyelembe véve az oktatás kulturális dimenzióját is.

(12) A minőségbiztosítás rendszerei tagállamonként és oktatási intézményenként eltérnek, változatosságot mutatnak méretüket, szerkezetüket, anyagi lehetőségeiket és az intézmények jellegét  tekintve is,  különböznek maguk az intézmények és oktatási céljaik is.

(13) A minőségértékelés és különösen az iskolai önértékelés, hatékony eszköze az iskolából idő előtt kieső fiatalok lemorzsolódása, és általánosságban a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelemnek 

(14) A minőségi oktatás céljának megvalósításhoz az iskolai minőségbiztosításnak számos eszköze áll rendelkezésre. A minőségértékelés egy közülük, amellyel biztonságos és értékes módon lehet fejleszteni az oktatás minőségét úgy a hagyományos, mint a szakképző iskolákban. Az oktatásban a minőségértékelésnek fel kell mérnie, többek között, hogy az iskolák milyen teljesítménnyel és mértékben képesek hasznosítani az új információs technikákat, amelyek egyre inkább elterjednek.

(15) Az európai szintű, az oktatás minőségértékelésével foglalkozó intézmények szakmai hálózatokba való együttműködése alapvető fontosságú. Ebben a már működő hálózatok, mint a tagállamok által 1995-ben alapított, Európai Oktatáspolitikusok Hálózata az Oktatás Értékeléséért szervezet, felbecsülhetetlenül értékes módon segítheti ezen ajánlás gyakorlati megvalósítását.

(16) A Bizottság 1994 és 1995 között kísérleti projekteket indított el a felsőoktatás minőségértékelésére. A Bizottság 1998. szeptember 24-i ajánlása (98/561/EC) a felsőoktatás minőségértékeléséről szóló európai együttműködéséről, hangsúlyozza az információ- és tapasztalatcsere  és az együttműködés fontosságát a tagállamok és más országok között.

(17) A Socrates program, különösen a 6.1., akciója, felkéri a Bizottságot az információ és tapasztalatcsere ösztönzésére, a közös érdeklődésre számot tartó kérdések terén. Az iskolai minőségértékelés egyike a már említett akció kiemelt prioritású területeinek. 

(18) 1996 márciusa óta, a Bizottság számos felmérést és gyakorlati programot indított el, hogy az értékelés témakörét különböző szempontból vizsgálja meg, azzal a céllal, hogy a különböző szinteken alkalmazott oktatásértékelési módszereket, megközelítéseket és metodikát a lehető leggazdagabban és legátfogóbban tárják fel. 

(19) A Bizottság felkérésére, a 1997/1998-as tanévben, a Socrates programban érintett országokban, 101 középiskolában indítottak el egy kísérleti projektet, amelynek célja volt, hogy a minőségügyi és értékelési kérdésekre irányítsa a figyelmet és elősegítette a projektben közreműködő iskolákban az oktatás minőségének javítását. A projektről készült záró jelentés 1999 júniusában készült el, “Minőségértékelés az Iskolai Oktatásban, Egy Európai Kísérleti Projekt” címmel. A jelentés számos módszertani elemet ismertet, amelyek kiemelten fontosak a sikeres önértékeléshez. 

(20) Az 1997. december 16-i keltezésű Európa Tanácsi következtetésekben leszögezik, hogy az értékelés a minőségbiztosítás, és ahol indokolt, a minőségfejlesztés fontos része.

(21) A Tanács elnöki testülete által kiadott következtetései, amelyeket a Lisszabonban 2000. március 24-én megrendezett rendkívüli Európa Tanácsi ülésen adtak ki, leszögezik, hogy  az európai oktatási és képzési rendszereknek egyaránt meg kell felelniük az információs társadalom szükségleteinek, illetve alkalmassá kell válniuk a foglalkoztatottság szintjének és minőségének növekedéséhez. 

(22) Az Unió bővítésének fényében, a tagjelölt országokat be kell vonni a minőségértékelés területén folyó európai együttműködésbe.

(23) Szükséges a szubszidiaritás (kiegészíthetőség) elvének figyelembe vétele, továbbá, hogy a tagországoknak kizárólagos felelősségük van saját oktatási rendszerük szerkezeti kiépítéséért és szervezéséért, és annak érdekében, hogy a tagországok egyéni kulturális jellege és oktatási hagyományai a jövőben is kibontakozhassanak,

I. A tagországoknak ajánljuk:

 az egyes országok sajátos gazdasági, társadalmi és kulturális keretei között, mindezt az európai dimenziónak is megfelelve, hogy segítsék a minőségértékelés fejlesztését az iskolai oktatásban, azáltal, hogy:
1. Átlátható minőségértékelési rendszereket támogatnak, illetve – ahol kell - létrehoznak a következő célokkal:
	(a) a minőségi oktatás biztosítása oly módon, hogy az elősegítse a társadalmi befogadást és a fiúk és lányok egyenlő esélyeit
	(b) az iskolai oktatás, mint az élethosszig tartó tanulás alapja minőségének megőrzése;
	(c) az iskolai önértékelésnek, mint olyan módszernek a támogatása, amely a tanulást és az iskolai munka javítását bátorítja az iskolai önértékelés és a külső értékelés kiegyensúlyozott keretei között;
	(d) a minőség javítását célzó olyan technikák alkalmazása, amelyek elősegítik a gyors és állandóan változó világ követelményeihez való igazodást;
	(e) az iskolai önértékelés céljának és a célok megvalósítása feltételeinek világossá tétele, továbbá annak biztosítása, hogy az önértékelési megközelítés összhangban legyen az egyéb szabályozási formákkal.

	(f) a külső értékelés fejlesztése annak érdekében, hogy az módszertani segítséget nyújtson az iskolai önértékelés számára és olyan külső képet nyújtson az iskolának, amely bátorítja a folyamatos fejlesztést, biztosítva azt, hogy ez ne szorítkozzék egyszerűen csak adminisztratív ellenőrzésre.
	2. Ahol szükséges, annak bátorítása és támogatása, hogy a külső értékelés és belső önértékelés folyamatába bekapcsolódhassanak az érdekeltek, beleértve ebbe a tanárokat, a tanulókat, az intézményvezetést, a szülőket és a szakértőket, annak érdekében, hogy ez elősegítse az iskola jobbításáért való megosztott felelősséget.
	3. Az önértékelés használatát és irányítását célzó képzés támogatása a következő célokkal:
	(a) az iskolai önértékelés mint az iskolák fejlődési/fejlesztési képességét erősítő eszköz eredményesen működjön; 
	(b) biztosítani lehessen az iskolai önértékelés követésre méltó gyakorlatának és új eszközeinek hatékony elterjesztését. 
	4. Az iskolák egymástól való tanulási képességének támogatása nemzeti és európai keretek között a következő célokkal:
	(a) a követésre méltó gyakorlatok és olyan hatékony eszközök azonosítása mint az iskolai oktatás minőségértékelését szolgáló indikátorok és a határkövek (benchmarks); 
	(b) olyan iskolaközi hálózatok létrehozása minden megfelelő szinten, amelyek lehetővé teszik egymás kölcsönös támogatását, és külső ösztönzést adnak az értékelési folyamat számára.
	5. Az iskolai oktatás minőségértékeléséért felelős valamennyi hatóság együttműködésének a bátorítása és ezek európai hálózatépítésnek a támogatása:
	Ez az együttműködés a következő területekre terjedhet ki:
	(a) az információ és a tapasztalatok cseréje különös tekintettel a módszertani fejlesztésre és a követésre méltó gyakorlatok példáira; elsősorban a modern információs és távközlési technológiák alkalmazásával, illetve, ahol szükséges, európai konferenciák, szemináriumok és műhelyek szervezésével;
	(b) adatok gyűjtése és olyan eszközök fejlesztése, mint az iskolai minőségértékelés szempontjából releváns indikátorok és elérendő határkövek (benchmarks); 
	(c) az iskolaértékelés eredményeinek a publikálása a tagállamok és az egyes oktatási intézmények releváns politikáival összhangban annak érdekében, hogy azok hozzáférhetővé váljanak a tagállamok hatóságai számára; 

	(d) a szakértők nemzetközi kapcsolatteremtésének elősegítése annak érdekében, hogy e területen európai szakértelem jöhessen létre.
	(e) a nemzetközi felmérések eredményeinek felhasználása az iskolai minőségértékelés fejlesztése érdekében.
II. Felkérjük a Bizottságot:  
1.	hogy bátorítsa, a tagállamokkal szoros együttműködésben, a már meglévő közösségi programok alapján, a I. rész, 4. és 5. pontban említett együttműködéseket, a megfelelő szervezetek és szövetségek bevonásával, amelyeknek kellő tapasztalatai vannak ezen területen. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az Eurydice hálózat 6.1. programja és a Socrates programokból szerzett tapasztalatok a lehető legnagyobb mértékben hasznosuljanak.
2.	hogy a már működő Közösségi programok alapján létesítsen adatbázist, az iskolai minőségértékelés hatékony eszközeinek és módszereinek elterjesztésére. Az adatbázisban a példa értékű, legjobb szakmai gyakorlat példáit kell összegyűjteni, és Interneten hozzáférhetővé tenni; ennek interaktív használatát/ felhasználását biztosítani.
3.	a már létező Közösségi programok erőforrásainak hasznosítása érdekében, a már meglévő tapasztalatok beépítését a futó programokba és a meglévő hálózatok további fejlesztésére. 
4.	első lépésként, egy olyan módszertani és stratégiai leltárt kellene elkészíteni, amely az alap és középfokú oktatásban, a tagállamok által a minőségértékelés terén már a használatban lévő módszereket tartalmazza. Amikor a leltár elkészül, a Bizottságnak a tagállamokkal megfelelő folytatást dolgozzon ki. Az Európa Parlamentet, az Európa Tanácsot, a Gazdasági és Szociális Bizottságot és a Regionális Bizottságot teljes mértékben és rendszeresen informálni kell a folytatás mikéntjéről; 
5.	a tagállamok közreműködésével, az általuk készített jelentések alapján, háromévenként részletes beszámolót készítsen az Európa Parlamentnek, a Európa Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Regionális Bizottságnak az ezen ajánlás végrehajtásáról; 
6.	vonjon le következtetéseket és készítsen előterjesztéseket az elkészített beszámolók alapján.
Brüsszel, 2001.február 12.

Készült:  az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa részére
N. Fontaine							T. Östros
Elnök							Elnök