Életvitel és gyakorlati ismeretek
Alapelvek
Az Életvitel és gyakorlati ismeretek műveltségterület feladata a tanulók környezettudatos tevékenységre való felkészítése, a technikai alapműveltség megszerzéséhez szervezett keret biztosítása. A műveltségterület feladatai elsősorban azokra a mindennapi környezetből választott problémaszituációk gyakorlati megoldására irányulnak, amelyek elmélyíthetik a tanulókban az őket körülvevő természeti, társadalmi és mesterséges környezet összefüggéseit.
E műveltségterület általános feladata, hogy növelje a tanulók tájékozottságát és kompetenciáit az emberi létet meghatározó – állandóan változó, fejlődő – mesterséges környezetben. A környezeti kompetencia fejlesztése gyarapítja a tanulók konstruktív életvezetési képességét, az egyén társadalmi szempontból is értékes cselekvési hatékonyságát. 
Jelenlegi technikai környezetünk (háztartás, iskola, ipar, mezőgazdaság, közlekedés, sokféle egyéb szolgáltatás) bonyolultsága és a következő évtizedekben várható további fejlődése megköveteli, hogy a ma iskolásai megismerjék szűkebb és tágabb környezetük technikáját, természeti és társadalmi folyamatokkal való összefüggését, hasznosságát és veszélyeit.
Az Életvitel és gyakorlati ismeretek műveltségterület gyakorlatias felfogása (nemre és lakóhelyre való tekintet nélkül) sikerélményekhez is juttatja a tanulókat, mivel maguk is megtapasztalhatják, hogy az ember ismereteinek, gondolkodásának felhasználásával, kézzel, ügyességgel, különböző eszközök igénybevételével hozza létre azokat az értékeket, amelyek meghatározóak a ma emberének életében.
A műveltségterület képességfejlesztő hatásai a tanulók életkorának megfelelő módon, mértékben és szinten akkor érvényesülnek, ha a terület:
•	felkészít a mesterséges környezetben való tájékozódásra (múlt, jelen, várható jövő, térbeli változások); 
•	megismertet az ember alkotta környezet legfontosabb jellemzőivel; 
•	a megszerzett ismeretek alapján segíti, hogy a tanulók tudatos szemléletévé és magatartásává váljon az emberi környezet és a természet védelme a technika segítségével; 
•	bemutatja az emberi alkotásokban megtestesülő használati, esztétikai, formai és etikai értékeket;
•	értékeli a technika kultúrtörténeti jelentőségét; 
•	kialakítja, fejleszti a kritikus fogyasztói magatartást; 
•	fejleszti a problémakezelő képességet, az alkotóképességet, a kreativitást, amelyekkel a közvetlen környezet alakítható;
•	megteremti a rendszerelemzési, a rendszerdiagnosztikai képességet;
•	szintetizáló jellegénél fogva a tanulói alkotás folyamatában az alkalmazott tudás szintjére emeli, egységbe szervezi a különböző tantárgyak ismereteit;
•	elvárja a műszaki kommunikációs eljárások alkalmazását;
•	a kéz intelligenciájának fejlesztésével hozzájárul az intellektuális képességek alakításához; 
•	fejleszti a technikai fejlődésre való fogékonyságot, a technikai beállítódást;
•	az emberi tevékenységek, az átélt alkotások és életpályák megismertetése révén hozzájárul a tanulók tudatosabb iskola- és pályaválasztásához.
A műveltségi terület a technikai kultúra területeit úgy közvetíti, hogy elemeit beépíti az életviteli kultúrába is. A tanulók életviteli kultúráját a mindennapi életben is hasznos ismeretek, tevékenységek köreinek tágításával; a természeti, társadalmi és humán dimenziók kapcsolatainak tudatosításával; a technikai környezetet strukturáló alapkategóriák kiemelésével, valamint a munkakultúra elemeinek (alkotás folyamata, igény, tervezés, döntés, szervezés, kivitelezés, anyagismeret, anyagmegmunkálás, eszköz, műveletek, gazdaságosság stb.) elsajátításával mélyíthetjük el.
Az életviteli kultúrát meghatározó fő területek a következők:
termeléskultúra: 	anyag, energia, információ (eredete, termelés, elosztás, szállítás, fogyasztás, gazdálkodás), termesztési rendszerek, termelési rendszerek;
háztartáskultúra: 	háztartásökonómia, háztartási technológiák, lakáskultúra, háztartási gépek, háztartás-energia ellátó rendszerei, 
környezetkultúra: 	tárgyi környezet, épített környezeti rendszerek, agrotechnikai rendszerek, környezetgazdálkodás;
közlekedéskultúra: 	közlekedés rendszere, közlekedési eszközök, közlekedési szabályok;
gazdálkodáskultúra: 	tervezés, költségvetés, források, költség, haszon, elosztás, idő, beruházás, befektetés, technikai változás gazdasági, ökológiai és szociális hatásai, foglalkozási ágak, pályaorientáció;
egészségkultúra: 	életvitel, korszerű táplálkozás, baleset megelőzés, öltözködés, önellátás, ergonómia, pályaártalmak;
fogyasztói kultúra: 	termék, termékszerkezet, termékelemzés, áru, piac, marketing, reklám kereskedelem, fogyasztóvédelem, tudatos fogyasztás, pénzgazdálkodás, takarékosság, gazdaságosság, minőség és biztonság;
szabadidő-kultúra: 	művelődés, szórakozás, szórakoztatás, játék, személyes önmegvalósítás;
információs kultúra: 	kommunikációs rendszerek, információs rendszerek, modellezés, mérés, vezérlés és szabályozás, automatizált rendszerek, robotika, technikai újdonságok befogadása.

Fejlesztési feladatok
A munka és a technika szükségessége, jelentősége és szerepe az emberi életben, haszna és veszélyei:
a fenntartható fejlődés gondolata
1–4. évfolyam	5–6. évfolyam	7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
A mesterséges környezet	
A közvetlen (mesterséges) környezet megtapasztalása (a lakás, a tanterem és környékük).	A közvetlen mesterséges környezet (lakóhely, iskola) és jellemzőinek megismerése.	A mesterséges környezet területeinek rendszerezése. Az emberi szükségletek és igények meghatározó szerepe a társadalmi, a gazdasági és a technikai fejlődésben.	A mesterséges környezet fő területeinek jellemzése a rendeltetés, a környezetvédelem és a technológia szempontjai szerint. 	
A technika feladata, az emberi szükségletekből adódó technikai problémák megoldása	
A saját élményből adódó problémák technikai oldalának felismerése. Technikai érdekességek, természeti „találmányok” megfigyelése.	Családtagok, barátok, iskolatársak technikai eszközökkel kielégíthető szükségleteinek felismerése. Technikatörténeti érdekességek megismerése.	Az emberiség történetében az alapvető technikai problémák és a találmányok kapcsolatának megértése, ismerete.	A technikatörténet korszakainak ismerete, jellemzése, korszakonként 1-2 példa megnevezése. A technikai innováció és a találmány fogalma, az eredeti gondolkodás fejlesztése.	
Az ember, a társadalom, a természet és a technika kapcsolatrendszere	
Az ember, a technika és a természeti környezet kapcsolatának megérzése, felfedezése konkrét példákban.	A társadalmi és a természeti környezet összefüggésének megismerése gyakorlati példák kapcsán.	A környezetalakítás, az állapotváltoztatás törvényszerűségei, öröme, szépsége és felelőssége.	A fenntartható fejlődés gondolatának megismerése és felismerése a környezetben, a felelősségteljes munka öröme és szépsége.	
A környezet használata, élet a környezetben	
A közvetlen környezet birtokbavétele, a tapasztalati megismerés és annak élvezete.	A környezet, a tárgyak használata, a célszerű környezet szépsége.	A technikai eredmények szakszerű, gondos használata, szépségének öröme.	A szép emberi környezet szakszerű, felelős használatának élvezete..	

Dokumentumismeret (tárgy, könyv, hálózati dokumentum)
Ismeretterjesztő forrásokból (pl. képes enciklopédia, ifjúsági tévéadás) információgyűjtés az alkotómunkához, a tervezéshez.	A dokumentumok (modellek, tárgyak a mindennapi életben, lexikonok, szótárak, technikai-háztartási mindentudók, műszaki szakkönyvek, zsebkönyvek és összefoglalók) használata. A segédletek alkalmazásának indoklása.	Az alkotó-, elemző-, értékelőmunkában az ajánlott (otthoni, iskolai, könyvtári, hálózati) kézikönyvek, ismeretterjesztő művek, folyóiratok használata. 	A munkához szükséges kézikönyvek, ismeretterjesztő művek, folyóiratok, multimédiás információk kiválasztása. A technikai megoldások megismerése (pl. a mindennapi környezetben, kereskedelmi katalógusban, helytörténeti gyűjteményben).	

Az alkotás folyamata
A gyakorlati problémafelismerési és problémamegoldó folyamat részei
1. Problémafelismerés
1–4. évfolyam	5–6. évfolyam	7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
Problémaérzékenység, problémafelismerés, az emberi problémák és a technikai lehetőségek feltárása	
Személyes igények, szükségletek megnevezése. Az egyéni indíttatású probléma megérzése, felismerése segítséggel. 	A probléma felismerése, az egyéni, a családi és az iskolai környezetben.	A technikai környezet megfigyelése alapján probléma meghatározása. Az összefüggés felfedezése a szükségletek és a lehetőségek között. 	A társadalmi, a természeti és a technikai környezet megfigyelése alapján egy probléma azonosítása. Az összefüggés megértése a társadalmi szükségletek és a technikai lehetőségek között.	
A technikai probléma megfogalmazása	
A meglátás, a problémaválasztás indoklása egy-két mondatban.	A probléma lényegének megfogalmazása szóban és vázlatrajzban.	A problémahelyzet megfogalmazása egy-két mondatban, szóban és írásban, szükség szerint vizuálisan (pl. rajzban, fotón).	A problémahelyzet szabatos meghatározása szóban és írásban, szükség szerint rajzban.	
Kérdésfeltevés, feladat megfogalmazás	
A gyakorlati problémákra gyakorlati megoldások, minták keresése a közvetlen környezetben.	A gyakorlati problémákra gyakorlati megoldások keresése, kiválasztása saját tapasztalatok alapján 	A problémák megoldásához megoldási mód, eljárás választása, alkalmazása.
	Összetett, életszerű problémához  megoldási mód választása, a funkció, az anyag, a szerkezet, a technológia és az igény elemzése alapján.	

2. Tervezés 
Tervezés, a megoldáshoz vezető út kitalálása	
Alkotás, gondolati tervek, később vázlatok készítése. A rendeltetésnek, a formának, valamint a készítési eljárásnak, az anyagnak és a szerkezetnek megfelelő szokásos megoldás kiválasztása, a terv elkészítése.	A rendeltetésnek, a formának, valamint a készítési eljárásnak, az anyagnak és a szerkezetnek megfelelő megoldás kiválasztása, a terv (írás, rajz, makett) elkészítése.	Műveletterv (technológiai) és szerkezetterv (térbeli eloszlás) készítése írásban és vizuálisan. A rendeltetésnek, a formának, valamint a készítési eljárásnak, a választott anyagnak és a szerkezetnek megfelelő megoldás megtervezése.	Gyártási és értékesítési terv készítése írásban és vizuálisan. A rendeltetésnek, a felhasználó ízlésének, valamint a készítési eljárásnak, a választott anyagnak és a szerkezetnek megfelelő megoldás megtervezése.	
Kommunikáció: a terv megjelenítése, szóban, írásban, rajzban, anyagban	
A gondolat megjelenítése anyagban, kész tárgyban és szóban.	Az elképzelés rögzítése, közlése anyagban, kész tárgyban, szóban, írásban vetületi és látszati rajzban. Méretarány betartása.	A gondolat közérthető megjelenítése szóban, írásban, látszati és műszaki ábrában, térbeli vagy működő modellben. Rajzolvasás.	A gondolat konvencióknak megfelelő megjelenítése szóban, szakszerű leírása, látszati és műszaki ábrázolása, térbeli vagy működő modell készítése, esetleg számítógépen.	
A terv, elképzelés értékelése, megfeleltetése az igénynek és a lehetőségeknek	
A terv funkcionális és formai megfelelésének megállapítása. A választott anyag, szerkezet, eljárás helyességének megérzése, megítélése.	A terv funkcionális és formai megfelelésének, valamint az eljárás célszerűségének és gazdaságosságának megállapítása.	A terv funkcionális és formai megfelelése, valamint az eljárás célszerűségének és gazdaságosságának, továbbá az eredményes anyaghasználatnak és szerkezetválasztásnak az értékelése.	A terv funkcionális és formai megfelelésének, az eljárás célszerűségének és gazdaságosságának, továbbá az eredményes anyaghasználatnak és szerkezetválasztásnak a megállapítása, tudatos elemzés alapján.	

3. Konstruálás, kivitelezés (tárgyak, modellek, szerkezetek és agrotechnikai eljárások, háztartás- és egészségtani megoldások)
1–4. évfolyam	5–6. évfolyam	7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
A terv megvalósítása anyagban, térben	
A rendeltetésnek, a formának, valamint a készítési eljárásnak, az anyagnak és szerkezetnek megfelelő egyszerű megoldás kiválasztása és elkészítése mintakövetéssel és eleinte gondolati terv alapján.	A rendeltetésnek, a formának, valamint a készítési eljárásnak, az anyagnak és szerkezetnek megfelelő megoldás kiválasztása és elkészítése saját vázlat, tervrajz, minta alapján.	A rendeltetésnek, a formának, valamint a készítési eljárásnak, a választott anyagnak és szerkezetnek megfelelő megoldás elkészítése a rögzített tervek alapján. Az algoritmus betartása.	A rendeltetésnek, a formának, valamint a készítési eljárásnak, a választott anyagnak és szerkezetnek megfelelő megoldás önálló elkészítése a rögzített tervek alapján. Hibaelhárítás.	
Kommunikációs képesség (szövegértés, rajzolvasás)	
A konstruáláshoz, kivitelezéshez szükséges terv megértése (szövegértés, rajzolvasás, mintakövetés) és a saját gondolat kifejezésének képessége.	A kivitelezéshez, készítéshez szükséges terv, gondolat megértése, kifejezésének képessége vázlatrajzban, szóban, anyagban, vagy kész tárgyban.	Kommunikációs készség a terv gondolatának megértéséhez, illetve megjelenítéséhez szóban, vizuálisan, kész tárgyban vagy működő modellben.	A terv gondolatának megértése, illetve megjelenítése szóban, tervrajzban, írásban és kész tárgyban vagy működő modellben.	
Ítélőképesség a teljes alkotófolyamat minden pontján.	
A munka (eredmény) funkcionális és formai megfelelésének megérzése, megértése, megítélése.	A munka (eredmény) funkcionális és formai megfelelésének, valamint az eljárás célszerűségének és gazdaságosságának megállapítása. Ízlésítélet megfigyelés alapján.	A kész mű funkcionális és formai megfelelése, valamint az eljárás célszerűségének és gazdaságosságának, továbbá az eredményes anyaghasználatnak és szerkezetválasztásnak a megállapítása.	A kész mű funkcionális és formai megfelelése, valamint az eljárás célszerűségének és gazdaságosságának, továbbá az eredményes anyaghasználatnak és szerkezetválasztásnak a megállapítása. Az eredmény és a mellékhatások mérlegelése, tudatos döntés.	
Konstruáló képesség, eszközhasználat, ügyesség	
Az egyszerű alapanyagok alakítása kézzel, egyszerű eszközökkel. Becslés.	Az egyszerű alapanyagok alakítása, a kéziszerszámok kezelése, mérés.	Az egyszerű alapanyagok alakítása, a kéziszerszámok, háztartási gépek kezelése.	Az alapanyagok alakítása, a kéziszerszámok, háztartási gépek szakszerű kezelése.	
Ismeretek (anyag, szerkezet, technológia, forma, funkció)	
A tapasztalatra épülő forma-, anyag-, szerkezet- és eljárási ismeret.	A gyakorlati tapasztalatra és tanult tudásra épülő forma-, anyag-, szerkezet- és eljárási ismeret.	A választott formák, anyagok, technológiák, szerkezetek tudatos jellemzése.	A munkában megjelenő formák, anyagok, szerkezetek és eljárások tudatos jellemzése néhány szempont szerint. 	
Szervezőkészség	
Irányított, majd önálló munkaszervezés.	Az önálló munkaszervezés kialakítása.	Csoportmunka, páros, egyéni munka.	Szerepvállalás a csoportmunkában, önálló munkaszervezés.	

4. A tevékenység és eredményének értékelése 
(Szempontok és eljárások saját és mások munkájának eredményességére és káros következményeire vonatkozóan)
1–4. évfolyam	5–6. évfolyam	7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
Magatartásformák	
Az alkotói és befogadói munka során, a következményekért felelős magatartás tanúsítása. Más véleményének figyelembevétele. Az önellenőrzés fejlesztése.	Felelős alkotói és befogadói magatartás. Az önellenőrzés fejlesztése. A tanár, a tanulók véleményének figyelembevétele.	Alkotói, befogadói (fogyasztói) és környezettudatos magatartás. Önellenőrzés, a társak munkájának értékelése.	Tudatos alkotói, befogadói (fogyasztói) és környezettudatos magatartás. Önellenőrzés. Egymás folyamatos értékelése csoportmunka közben.	
Képességek	
Az elemi alkotó-, kritikai, (önértékelő), megfigyelő-, ítélő- és kommunikációs képességek működtetése az alkotó- és elemzőmunka alatt.	Az alapfokú alkotó-, kritikai, (önértékelő), megfigyelő-, ítélő- és kommunikációs képességek működtetése az alkotó- és elemző-folyamat során.	Tudatos alkotó-, kritikai, (önértékelő), megfigyelő-, ítélő- és kommunikációs képességek működése az alkotó- és elemzőfolyamat során. Reflektálás.	Tudatos alkotó-, kritikai, megfigyelő-, ítélő- és kommunikációs képességek működése az alkotó- és elemzőfolyamat során. Önszabályozás.	
Készségek, jártasságok	
A munkavégzéshez szükséges elemi kézügyesség, anyagminőség iránti érzék, jártasság a szerkezetválasztásban.	A munkavégzéshez szükséges elemi kézügyesség, eszközhasználati jártasság, anyagminőség iránti érzék, formaérzék, szerkezetválasztási jártasság.	Az alapfokú munkavégzéshez szükséges kézügyesség, eszközhasználati jártasság, anyagminőség iránti érzék, formaérzék, szerkezetválasztási jártasság.	A középfokú munkavégzéshez szükséges kézügyesség, eszközhasználati jártasság, anyagminőség iránti érzék, formaérzék, szerkezetválasztási jártasság, készség a gazdaságosság becslésére.	
Ismeret, megismerés	
A legegyszerűbb emberi szükségletek felismerése és a kapcsolódó technikai lehetőségek belátása, a funkció, forma, anyag, szerkezet, eljárás összefüggéseinek tapasztalati feltárása.	Egyszerű emberi szükségletek felismerése és a technikai lehetőségek belátása. A rendeltetés, a jelentés (forma), az anyag, a szerkezet az eljárás és a gazdaságosság összefüggéseinek megismerése.	Az alapvető emberi szükségletek és a technikai lehetőségek közötti összefüggés megismerése. A rendeltetés, a jelentés (forma), az anyag, a szerkezet, a technológia és a gazdaságosság közötti összefüggések tapasztalati és fogalmi elsajátítása.	Az emberi szükségletek és a technikai lehetőségek közötti kapcsolat felhasználása a munkában. A rendeltetés, a jelentés (forma), az anyag, a szerkezet, a technológia és a gazdaságosság fogalmának értelemszerű alkalmazása.	
Ítélőképesség, döntésképesség	
Az alkotás funkcionális és formai megfelelésének megállapítása. Ízlésítélet.	Az alkotás funkcionális és formai megfelelése, valamint az eljárás célszerűségének és gazdaságosságának megállapítása. Döntés indoklása.	A munka funkcionális és formai megfelelése, valamint az eljárás célszerűsége és gazdaságossága, az eredményes anyagalakítás és szerkezetválasztás értékelése. Tudatos döntés.	A mű funkcionális és formai megfelelésének, az eljárás célszerűségének és gazdaságosságának, továbbá a helyes anyaghasználatnak és szerkezetválasztásnak a megítélése tudatos elemzés alapján. Az eredmény és a mellékhatások mérlegelése.	

Munkavégzési és tanulási szokások
1–4. évfolyam	5–6. évfolyam	7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
Rend, tisztaság, szabálykövetés, időbeosztás	
Gyermekbalesetek okai, forrásai, megelőzésük. Jó testtartás. Elővigyázatosság az anyagalakításban. Munkahely rendje, tisztasága.	Egyszerű eszközök, szerszámok használatában figyelem, elővigyázatosság. Rend, időbeosztás.	Felelősség és szabálytudat.
Szervezett munka, a kéziszerszámok és gépek szakszerű kezelése, használata. Rend.	Egészséges életvitel. Baleset-megelőzés. Szervezett, tervszerű munkavégzés, szakszerű eszközhasználat, technológiai fegyelem.	
Megfigyelés, vizsgálat	
Anyagok, szerkezetek, formák, és erők szemlélése, megfigyelése, vizsgálata, tapasztalati megismerése.	Emberi szükségletek és igények, anyagok, szerkezetek, formák, megfigyelése, vizsgálata, tapasztalati megismerése.	Az emberi szükségletek és igények, valamint az anyagok, a szerkezetek, a formák és az erők ismeretében a lehetséges megoldás keresése.	Problémahelyzetben az igények meghatározása, a lehetőségek felmérése, tervezés, kivitelezés, értékelés.	
Technológiai rend, térszemlélet	
Az anyagalakító, a szerelő- és az építőmunka fázisainak megismerése. A műveleti sorrend betartása a munka során.	Eredményes műveleti (időbeli) sorrend betartása az alkotó folyamatban, térbeli tájékozódás a konstruálásban.	Az eredményes munkamenet tervezése, a bevált időbeosztás és térhasználat követése, tudatos konstruálás.	Az eredményes munkamenet tervezése, időbeosztás követése párhuzamosan folyó munka esetén is. A térszemlélet fejlesztése. Munkafajták összehasonlítása.	
Gazdálkodás, környezettudatos magatartás	
Gazdálkodás az anyaggal, az energiával, a munkával és az idővel.	Célszerű gazdálkodás az anyaggal, az energiával és az idővel.	Gazdasági szemlélet: ráfordítás, eredmény, haszon, takarékosság, hatékonyság elemzése.
Tervszerű időbeosztás, célorientált technológia alkalmazása.	Környezettudatos fogyasztás, munka, termelés, kritikus fogyasztói magatartás. Fogyasztóvédelem. A munkaerő, idő, költség megtakarításának lehetőségei (pl. a háztartásban vagy a termelésben).	
Eszközhasználat, munkaszervezés	
Jó testtartás, jártasság az eszköz nélküli anyagalakításban és a legegyszerűbb eszközök használatában. 	Jó testtartás, jártasság az anyagalakításban és a legegyszerűbb eszközök használatában. 	Szervezett munka, a kéziszerszámok szakszerű kezelése. 	Kitartó, fegyelmezett, szervezett, balesetmentes munka, a kéziszerszámok szakszerű kezelése.