Földünk–környezetünk
Alapelvek
A Földünk–környezetünk műveltségi terület megismerteti a tanulókat a szűkebb és tágabb környezet természeti és társadalmi-gazdasági jellemzőivel, folyamataival. Elősegíti, hogy reális kép alakuljon ki bennük nemzeti értékeinkről, a magyarság világban elfoglalt helyéről, hazánk kedvező és kedvezőtlen természeti, társadalmi-gazdasági adottságairól, jellemző társadalmi-gazdasági folyamatairól, valamint európai integrációjáról. Megismerteti – lehetőség szerint a gyakorlatban – a szűkebb és tágabb természeti és társadalmi környezetben való tájékozódás, az eligazodás alapvető eszközeit, módszereit. Vizsgálódásának középpontjában természeti, társadalmi-gazdasági és környezeti folyamatok, valamint napjaink eseményei állnak, amelyeket a társadalom szemszögéből mutat be részben a természettudományok, részben pedig a társadalomtudományok vizsgálódási módszereinek alkalmazásával.
A Földünk–környezetünk műveltségi terület tartalmainak feldolgozása során fejlődik a tanulók földrajzi-környezeti gondolkodása, helyi, regionális és globális szemlélete. Megértik, hogy a természet egységes egész, a Föld egységes, de állandóan változó rendszer, amelyben az ember természeti és társadalmi lényként él, és ez megköveteli az erőforrásokkal való ésszerű gazdálkodást. A műveltségi terület minden jelenséget és folyamatot változásában, fejlődésében mutat be, megláttatva azok lehetséges következményeit is. Így a tanulókban fokozatosan kialakulhat a felelős környezeti magatartás.
A globalizálódó gazdasági, társadalmi és környezeti folyamatok értékelésével lehetővé válik, hogy a tanulók megismerjék az emberiség egész bolygónkra kiterjedő természetátalakító tevékenységét, valamint az ebből fakadó, szintén világméretű természeti és társadalmi problémákat. Az elsajátított ismeretek és a felismert összefüggések alapján érthetővé válnak azok az új kihívások, amelyek a 21. század elején – az új kommunikációs formák elterjedésével – átszabják a hagyományos gazdaság kereteit, és amelyek – az információáramlás szabadságának megjelenésével – érdekellentéteket okozhatnak, társadalmi változásokat gerjeszthetnek a világ egyébként elzárt térségeiben, zárt társadalmaiban.
A Földünk–környezetünk műveltségi területben megfogalmazott célkitűzéseknek, fejlesztési feladatoknak megfelelő tartalmak és képességek elsajátítása (a többi műveltségi területtől eltérően) csak a 7. évfolyamon kezdődik. Ennek oka, hogy az oktatás alapozó szakaszában nem a szaktudományos ismeretek elkülönítésén van a hangsúly, hanem a természettudományi kapcsolatok érzékeltetésén. Ezért a műveltségi terület tartalmi és képességfejlesztési alapozása az Ember és természet műveltségi területben történik. A Földünk–környezetünk műveltségi terület tehát épít az Ember a természetben megfelelő témaköreire. Ugyanakkor több ponton kapcsolódik az Ember és társadalom műveltségi területhez is. Ezek a kapcsolatok is hangsúlyozzák a Földünk–környezetünk műveltségi terület integrált jellegét, valamint a természeti és társadalmi-gazdasági jelenségek, folyamatok összefüggéseinek megláttatásában és kölcsönhatásainak feltárásában betöltött szerepét. A 7. évfolyamtól önálló műveltségi terület az életkori sajátosságoknak megfelelően magasabb szinten továbbfejleszti, elmélyíti és differenciálja a tanulók alapozó szakaszban megszerzett tudását és képességeit
Fejlesztési feladatok
1. Általános fejlesztési feladatok
7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
A kontinenseken és a hazánkban jellemző földi képződmények, a főbb természet- és társadalom-földrajzi, környezeti jelenségek, folyamatok, összefüggések felismerése.	Az általánosítás és a szintetizálás annak érdekében, hogy a tanulók átfogó rendszerként értelmezzék a természetföldrajzi és a társadalom-földrajzi, környezeti jelenségeket, folyamatokat, összefüggéseket. Annak felismertetése, hogy az egyes jelenségek, folyamatok értékelése során szubjektív vélemények is megfogalmazódnak az eltérő értékek és érdekek következtében.	
Az egyén és a társadalom kisebb-nagyobb közösségei (pl. a család, az állam) szerepének, felelősségének belátása a környezet értékeinek, harmóniájának megóvásában és továbbadásában.	Az egyén és a társadalom kisebb-nagyobb közösségei (pl. a család, az állam) szerepének, felelősségének bizonyítása a környezet értékeinek, harmóniájának megóvásában és továbbadásában.
Az emberiség természetátalakító tevékenységén mint példán keresztül annak megértése, hogy minden beavatkozás következményekkel jár. Ezért fontos a cselekvéseket és döntéseket befolyásoló tényezők mérlegelése, a gazdaság és a környezet érdekeinek lehetőség szerinti összehangolása, a felelős környezeti magatartás.	
Tudatosítani, hogy az emberek származásuk, kultúrájuk, értékrendjük alapján különböznek egymástól, de emberi mivoltában mindenki egyenrangú. 	Tudatosítani a tanulókban, hogy az emberek különböznek egymástól, de emberi mivoltában mindenki egyenrangú.
Tudatosítani, hogy globalizálódó-uniformizálódó világunkban különösen fontos a kultúrák sokféleségének elfogadása és megőrzése.	
A földrajzi-környezeti tudás folyamatos gyarapítására irányuló igény kifejlesztése a tanulókban.	A földrajzi-környezeti tudás folyamatos gyarapítására, frissítésére és a tudatos gazdasági, környezeti szerepvállalásra való igény kialakítása a tanulókban.
Az életvezetési képességek fejlesztése annak érdekében, hogy a tanulók – lehetőségeikhez mérten – érvényesítsék ismereteiket cselekedeteikben és döntéseikben felnőtt életük során.	

2. Ismeretszerzés, tanulás
7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
A különböző céloknak megfelelő földrajzi-környezeti tartalmú információhordozók (térképek, ismeretterjesztő és szépirodalmi könyvek, albumok, folyóiratok, egyszerű statisztikai kiadványok, lexikonok, szóbeli források, ábrák, képek, CD-ROM, tömegkommunikációs források, internet stb.) kiválasztása tanári irányítással. 	Az adott téma feldolgozását leginkább segítő földrajzi-környezeti tartalmú információhordozók (térképek, ismeretterjesztő és szépirodalmi könyvek, szakkönyvek, albumok, almanachok, folyóiratok, napilapok, statisztikai kiadványok, lexikonok, különböző típusú ábrák, álló- és mozgóképek, modellek, CD-ROM, tömegkommunikációs források, internet, riportok, szóbeli források stb.) kiválasztása. 	
Tájékozódás, eligazodás, válogatás tanári segítséggel a különböző információs anyagokban és ezek gyűjteményeiben (pl. a világhálón; könyvtárban, kiállításon, múzeumban).	Tájékozódás, eligazodás, válogatás a különböző információs anyagokban és ezek gyűjteményeiben (pl. a világhálón; könyvtárban, kiállításon, múzeumban) önállóan, témakörök és célok szerint.	
Megfigyelések és irányított vizsgálódások, a legegyszerűbb eszközök, mérőműszerek gyakorlati alkalmazása.	Pontos megfigyelések, eszközök, mérőműszerek gyakorlati alkalmazása. 
Önálló vizsgálódások a természet-, a társadalom- és a környezettudományok szempontjainak megfelelően.	
A földrajzi-környezeti tartalmú információk értelmezése és feldolgozása tanári irányítással:
•	lényeg kiemelése szövegből, hasonlóságok és különbségek észrevétele, az információk csoportosítása és rendszerezése;
•	adatok, egyszerű adatsorok, diagramok és más ábrák elemzése, összehasonlítása;
•	tények, szöveges információk ábrázolása különböző módon (pl. térképvázlaton, rajzon, diagramon);
•	egyszerű vázlat készítése információk alapján;
•	következtetések levonása a készen kapott és a számítással nyert adatokból, tényekből;
•	a környezetben lejátszódó események, folyamatok, helyzetek bemutatása egyszerű helyzetgyakorlatokban.	A földrajzi-környezeti tartalmú információk önálló értelmezése, értékelése és feldolgozása: 
•	lényeg kiemelése szövegből, hasonlóságok és különbségek észrevétele, az információk különböző szempontok szerinti csoportosítása és rendszerezése; 
•	adatok, adatsorok, diagramok és más ábrák elemzése, összehasonlítása;
•	tények, szöveges információk ábrázolása különböző módon (pl. térképvázlaton, egyszerű térképen, rajzon, diagramon);
•	vázlat és jegyzet készítése információk alapján;
•	egyszerű természeti, gazdasági és környezeti folyamatokat bemutató modellek értelmezése és alkotása tanári irányítással; 
•	megalapozott következtetések levonása, elemzések készítése készen kapott, számítással nyert és önállóan gyűjtött adatokból, tényekből;
•	a számítástechnika által nyújtott lehetőségek alkalmazása a tanulói beszámolók, kiselőadások összeállítása során;
•	a környezetben lejátszódó események, folyamatok, helyzetek bemutatása helyzetgyakorlatokban.	
A hírekben hallottak értelmezése. A különféle tanulói nézetek megfogalmazása, kifejtése esetelemzés, vita és egyszerű szerepjáték során.	A hírekben hallottak értelmezése, értékelése és véleményalkotás azokról. 
A különféle tanulói nézetek kifejtése esetelemzés során és felszólalásban, a vélemények megvédése érvekkel vitában, szerepjátékban.	
A szakkifejezések megismerése és az életkori sajátosságoknak megfelelő, helyes használatuk gyakorlása.	A szakkifejezések megismerése és az életkori sajátosságoknak megfelelő, helyes használatuk gyakorlása.	
Leírások, beszámolók készítése megfigyelésekről, ismeretekről szóban és írásban a megfelelő segédeszközök használatával, tanári irányítással.	Logikusan felépített kiselőadások, írásbeli beszámolók önálló készítése megfigyelésekről, ismeretekről a megfelelő segédeszközök használatával.	
A hétköznapi életben felhasználható (praktikus) földrajzi-környezeti tudás elemeinek elsajátítása, valamint az ezek folyamatos gyarapítására irányuló igény megalapozása a tanulókban.	A hétköznapi életben felhasználható (praktikus) földrajzi-környezeti tudás elemeinek elsajátítása, valamint az ezek folyamatos gyarapítására és elmélyítésére irányuló igény fejlesztése a tanulókban.	

3. Tájékozottság a földrajzi térben 
7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
A térkép és a valóság kapcsolatának meglátása.
Felismerések, keresések, egyszerű helymeghatározások és távolságmérések a térképen.	A térkép és a valóság kapcsolatának meglátása, a térképi ábrázolás korlátainak értékelése.
A földrajzi tér különbségeinek és időbeli változásainak leolvasása térképekről, térképvázlatokról.
Helymeghatározások, távolságmérések és egyszerű számítások a térképen.	
Keresztmetszetről és tömbszelvényről szerzett információk azonosítása térképi információkkal.	Keresztmetszetről, tömbszelvényről, légifotóról és műholdfelvételről szerzett információk azonosítása térképi információkkal.	
A fontosabb földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok, erőforrások, valamint környezeti problémák térbeli elhelyezkedésének megismerése.	A Naprendszer tagjainak térbeli elhelyezkedése, mozgásai és azok földi következményei.
A fontosabb földrajzi-környezeti jelenségek, folyamatok, erőforrások, valamint környezeti problémák térbeli elhelyezkedésének megismerése.	
A földi környezetelemek (pl. óceánok, kontinensek, domborzati formák, légköri, vízrajzi és ökológiai jellemzők, népesség, gazdálkodás) méreteinek, számszerűen kifejezhető adataik nagyságrendjének érzékelése.	A kozmikus és a földi környezetelemek (pl. Naprendszer, nagyszerkezeti egységek, óceánok, kontinensek, domborzati formák, légköri, vízrajzi és ökológiai jellemzők, népesség, települések, gazdálkodás, termelés, pénzvilág) méreteinek érzékelése.
Az egyes földrajzi és gazdasági mutatók nagyságrendi összevetése.	
Különböző típusú térképek használata az ismeretszerzésben és a terepen való eligazodásban.
Szemléleti térképolvasás önállóan, okfejtő térképolvasás tanári irányítással különféle méretarányú és ábrázolásmódú térképeken.	Különböző típusú térképek használata az ismeretszerzésben és a terepen való eligazodásban.
Okfejtő térképolvasás különféle méretarányú, különböző ábrázolásmódú és tartalmú térképeken önállóan.	
A földrajzi térben való eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmak felismerése és megnevezése térképen.	A földrajzi térben való eligazodáshoz nélkülözhetetlen topográfiai fogalmak felismerése és megnevezése térképen, körvonalas (kontúr) térképen, valamint elhelyezkedésük és tartalmuk megfogalmazása.	

4. Tájékozottság az időben
7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
Eligazodás a földtörténet időegységeiben.	Eligazodás a földtörténet időegységeiben. A földtörténet jelentősebb szakaszainak megismerése, az egyes folyamatok és képződmények elhelyezése azokban.	
A természetföldrajzi folyamatok és a történelmi események időnagyságrendi és időtartambeli különbségeinek érzékelése.	A földtörténeti, a természetföldrajzi, a társadalmi-gazdasági folyamatok, történelmi események időnagyságrendi és időtartambeli különbségeinek érzékelése, értelmezése.
Az alapvető hazai és nemzetközi társadalmi-gazdasági, környezeti változások elhelyezése az időben.	
A kontinenseken megismert földrajzi-környezeti események, jelenségek, folyamatok időrendbe állítása.	A földtörténeti, földrajzi-környezeti események, jelenségek, folyamatok időrendbe állítása. 	
	Az időszámítás csillagászati alapjainak felismerése és alkalmazása a gyakorlatban (pl. helyi idő és zónaidő értelmezése, számítása).	

5. Tájékozottság a környezet anyagaiban 
7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
Az élő és az élettelen anyagok rendszerezése, valamint a természeti és társadalmi életben, gazdaságban betöltött jelentőségük felismerése.	Az élő és az élettelen anyagok rendszerezése, valamint a természeti és társadalmi életben, gazdaságban betöltött jelentőségük felismerése.
A levegő, a víz és a kőzetek szerepének felismerése a földi élet kialakulásában, a különböző földrajzi környezetekben való fennmaradásában.	
A leggyakrabban előforduló ásványok, kőzetek, valamint nyersanyagok, energiahordozók, talajtípusok felismerése.	Egyszerű ásvány-, kőzet- és talajvizsgálatok. 
A leggyakrabban előforduló ásványok, kőzetek, valamint nyersanyagok, energiahordozók, talajtípusok felismerése, jellemzése.	
Annak belátása, hogy az emberiség által legintenzívebben használt nyersanyagokból és energiahordozókból bolygónk készletei végesek.	Annak megértése, hogy a legintenzívebben használt nyersanyagokból és energiahordozókból bolygónk készletei végesek.
Az emberiség energiaigénye és a fenntartható fejlődés ellentmondásainak, az energiatakarékosság jelentőségének felismerése. Az alternatív energiaforrások használatának mint lehetséges megoldásnak a bemutatása.	
A leggyakoribb, környezetet károsító szennyezőanyagok és azok forrásainak, valamint károsító hatásuk mérséklési, megszüntetési lehetőségeinek megismerése. 	A leggyakoribb, környezetet károsító anyagok és azok forrásainak megismerése. 
A szennyezőanyagok kibocsátásának, valamint károsító hatásainak mérséklésére, megszüntetésére irányuló lehetőségek bemutatása.	

6. Tájékozottság a környezet kölcsönhatásaiban
7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
A természeti és társadalmi folyamatok hatásainak és kölcsönhatásainak eredményeképpen létrejövő környezeti változások észrevétele.	A környezetben lezajló változások értékelése. 
A változások ismeretében egyszerű előrejelzések, tendenciák megfogalmazása, a mindennapi életben előforduló prognózisok értelmezése.	
A természeti környezet közvetlen és közvetett hatásainak felismerése a történelmi eseményekben és a jelen társadalmi-gazdasági folyamataiban hazai és külföldi példák alapján.	A geoszférákon belül és az egyes szférák között zajló kölcsönhatások felismerése.
A természeti környezet közvetlen és közvetett hatásainak felismerése a történelmi eseményekben és a jelen társadalmi-gazdasági folyamataiban országcsoportok, országok példáján.	
A földrajzi övezetesség természeti adottságokban való megnyilvánulásának felismerése a kontinensekről vett példákban.	A vízszintes és a függőleges földrajzi övezetesség rendszerének értelmezése. 
A földrajzi övezetesség természeti adottságokban való megnyilvánulásának felismerése a kontinensekről vett példákban.
A természetföldrajzi övezetesség társadalmi-gazdasági életben való megnyilvánulásainak felismerése. 	
A gazdasági élet jelenségeiben, folyamataiban megnyilvánuló kölcsönhatások felismerése.	A gazdasági élet jelenségeiben, folyamataiban megnyilvánuló kölcsönhatások felismerése. A gazdaság alapvető törvényszerűségeinek megismerése. 
A társadalmi-gazdasági események egyes országok, térségek fejlődésére gyakorolt hatásainak értelmezése.	
Az egyes tájak, országok, földrészek természeti és társadalmi jellemzőinek, azok összefüggéseinek értelmezése. 
Annak felismerése példákon keresztül, hogy a népek természeti és gazdasági körülményei, hagyományai hogyan befolyásolhatják gazdasági helyzetüket, gondolkodásmódjukat.
	Az egyes országcsoportok, régiók, a Föld természeti és társadalmi jellemzőinek, azok összefüggéseinek, kölcsönhatásainak értelmezése. 
Annak megértése, hogy a népek természeti és gazdasági körülményei, hagyományai hogyan befolyásolhatják gazdasági helyzetüket, gondolkodásmódjukat, világszemléletüket.
Az ember gazdasági tevékenységét meghatározó természeti, társadalmi, gazdasági tényezők szerepének felismerése példákban, különböző helyzetekben. 	
Az emberi tevékenységek által okozott környezetkárosító folyamatok felismerése.	A termelő és a fogyasztó folyamatok rövid és hosszú távú következményeinek felismerése a természeti és a társadalmi környezetben. Az emberi tevékenységek által okozott környezetkárosító folyamatok felismerése.
A környezetkárosító hatások következményeinek csökkentésére irányuló hazai és nemzetközi erőfeszítések értékelése, valamint annak felismerése, hogy megvalósításuk során gazdasági és társadalmi érdekek ütközhetnek.	

7. Tájékozottság hazai kérdésekben 
7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
A hazai tájak természeti és társadalmi értékeinek megismerése a hazához való kötődés kialakítása érdekében.	A hazai tájak természeti és társadalmi értékeinek megismerése a hazához való kötődés kialakítása és a nemzettudat erősítése érdekében.	
A magyarság, Magyarország és a magyar gazdaság helyének, kapcsolatrendszerének megismerése Közép-Európában, földrészünkön és a világban különböző források felhasználásával. 
A hazai társadalmi-gazdasági élet földrajzi jellegzetességeinek felismerése tanári irányítással aktualitások alapján.	A magyarság és Magyarország jelentőségének, a magyar gazdaság szerepének felismerése Közép-Európában, földrészünkön és a világban különböző források elemzésével.
A hazai társadalmi-gazdasági élet földrajzi jellegzetességeinek összefüggéseikben való felismerése a mindennapi élet eseményeiben, folyamataiban.	
Az egyes hazai országrészek, tájak hasonló és eltérő földrajzi jellemzőinek érzékelése, azok okainak és következményeinek felismerése.	Az egyes hazai régiók hasonló és eltérő földrajzi jellemzőinek érzékelése, azok okainak és következményeinek felismerése.	
Védett természeti, kulturális, néprajzi és gazdaságtörténeti értékeink megismerése. 
A magyar utazók, tudósok, szakemberek szerepének megismerése a Föld felfedezésében és megismerésében.	Védett természeti, kulturális és gazdaságtörténeti értékeinkkel kapcsolatos ismeretek elmélyítése.
A magyar utazók, tudósok, szakemberek szerepének tudatosulása a Föld felfedezésében és megismerésében.	

8. Tájékozottság regionális és globális kérdésekben 
7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
A természeti tényezők földrajzi összefüggéseinek és hatásainak felismerése a Kárpát-medence népeinek elhelyezkedésében, hagyományaiban, településeiben, gazdasági életében.	A természeti tényezők földrajzi összefüggéseinek és hatásainak magyarázata a Kárpát-medence népeinek elhelyezkedésében, hagyományaiban, településeiben, gazdasági életében.
A regionális társadalmi, gazdasági, környezeti együttműködések szükségességének alátámasztása példákkal a Kárpát-medencére vonatkozóan.	
Európa és országai földrajzi jellemzőinek megismerése, különös tekintettel a Magyarországgal  szomszédos országokra és az Európai Unió tagállamaira.	Az európai országok földrajzi jellemzőinek összehasonlítása.
Az európai népek, nemzetek egymásra utaltságának megértése.
Az integráció lényegének, az országok együttműködési lehetőségeinek és módjainak megismerése.	
A földrészek, azok nagytájai, a tipikus tájak és az országok regionális sajátosságainak, hasonlóságaiknak és különbségeiknek a felismerése.	A világgazdaságban eltérő szerepet betöltő régiók, országcsoportok, országok megkülönböztetése és jellemzése földrajzi szempontok alapján. 
A regionális fejlettségi különbségek felismerése és magyarázata.
A kontinensekről, az országokról és a tipikus tájakról szerzett ismeretek alkalmazása a Föld egészére.
A világ társadalmi gazdasági kérdéseinek, globális jelenségeinek, összefüggéseinek áttekintése.	
Annak felismerése, hogy napjainkban a társadalmi-gazdasági folyamatok egy része világméretekben zajlik.	Napjaink világméretekben zajló társadalmi-gazdasági folyamatainak értelmezése.
A világgazdaság alapvető összefüggéseinek és folyamatainak, a mindennapi életre gyakorolt hatásainak felismerése.
A helyi, a regionális és a globális érdekek olykor szükségszerű ütközésének megértése.	
	Annak belátása, hogy az egységes földi rendszer működését károsan befolyásoló társadalmi és egyéni cselekedetek visszahatnak az ember életére. A fogyasztás mértéke nem áll egyenes arányban az életminőséggel, sőt a fogyasztásból fakadó környezeti terhelés éppen az életminőség romlását idézi elő, végső soron földi létünket veszélyezteti. 
Annak tudatosulása a tanulókban, hogy az egyes országok eltérő mértékben járulnak hozzá a környezetpusztító folyamatokhoz.	
A természet- és a környezetvédelem alapvető céljainak, közös és sajátos feladatainak megismerése. 
Annak felismerése, hogy a környezet védelméért mindannyian személyesen is felelősek vagyunk.	A természet- és környezetvédelem céljainak, közös és sajátos feladatainak megfogalmazása, a tevékenységeit nehezítő tényezők felismerése. 
Annak megértése, hogy a természet- és környezetvédelem nem csupán állami és intézményi feladat, hanem mindannyiunk folyamatos és aktív közreműködését igényli, továbbá, hogy a környezet károsodása nem ismer országhatárokat, a károk megakadályozása érdekében nemzetközi összefogásra van szükség.	
	Tájékozottság szerzése a legfontosabb környezeti veszélyekről, az emberiségre háruló felelősségről a természetes, illetve egészséges környezet megőrzésében, a fenntartható fejlődés globális méretű megszervezésében. Annak megismerése, hogy az egyén miként járulhat hozzá e célok megvalósulásához helyi és regionális szinten.