Ember és társadalom
Alapelvek
Az Ember és társadalom műveltségi terület középpontjában az ember világa áll. Három aspektusa a történelem, az emberismeret és a társadalomismeret (jelenismeret).
A történelem a társadalom közös emlékezete. Tanításának célja a történelmi műveltség elsajátítása, amely a közös kommunikációs alapot és ezáltal a kölcsönös megértés lehetőségét biztosítja a szűkebb és tágabb közösség (a lakóhelytől a nemzeten át az emberiségig) számára. Mindez nélkülözhetetlen a közösséghez tartozás tudatának, különösen a nemzeti és európai identitástudatnak az elmélyítéséhez. A történelmi folyamatok megértése alapozza meg a történelmi tudat kialakulását, vagyis annak konkrét belátását egyrészt, hogy a jelen – egyéni életünket is beleértve – nagymértékben a múlt eseményeinek eredménye, másrészt, hogy mai életünk hatást fog gyakorolni a jövő nemzedékek sorsára is. Ezért fontos, hogy a történelmi múlttal való találkozás és a történelemből fakadó tanulságok feldolgozása a tanulók számára személyes élmény legyen.
Az emberismeret az etika, az antropológia és a pszichológia alapfogalmainak, értelmezési kereteinek bemutatásával járul önismeretünk elmélyítéséhez. Betekintést nyújt az embert másokhoz és önmagához, a társadalomhoz és a természethez fűző szellemi kapcsolatok világába. Segít tudatosítani az ember sorsától elválaszthatatlan értékdilemmákat, megismertet az erkölcsi vitákban használatos érvelésmódokkal, fejleszti az önálló tájékozódáshoz, felelős döntéshez, a mások álláspontjának megértéséhez szükséges attitűdöket és képességeket. 
A társadalomismeret ahhoz segít hozzá, hogy tájékozódni tudjunk saját korunk társadalmi, gazdasági és politikai jelenségei között. Az ismeretek nyújtásán túl ez mindenekelőtt a társadalmi problémák iránti érzékenység növelését, valamint a konfliktusok elemzéséhez szükséges képességek fejlesztését igényli. Látóköre kiterjed a lakóhely, az ország, Európa és az egységesülő világ problémáira, és ezáltal készít fel a demokratikus közéletben való tudatos részvételre.
A társadalmi tapasztalatok és ismeretek megszerzésében az alsóbb évfolyamokon a játékoknak, a konkrét szituációknak, az életszerű helyzeteknek van kitüntetett szerepük. A felsőbb évfolyamokon fokozatosan előtérbe kerül az önálló tanulás, a politikai-társadalmi-gazdasági mozgások és változások figyelemmel kísérése, az egyéni vélemények megfogalmazása, a vita, a demokratikus polgári lét magatartásformáinak kialakítása.
A fejlesztés kiemelt területei: a személyiség és az emberi jogok tiszteletére nevelés, a nemzeti identitás, a történelmi és állampolgári tudat erősítése, a szociális érzékenység, az életkornak megfelelő társadalmi problémák iránti nyitottság, a környezetért érzett felelősség, más kultúrák megismerése és elfogadása, a humánus, értékeket védő magatartás fejlesztése, a demokratikus intézményrendszer használatához szükséges ismeretek és képességek kialakítása.
A fejlesztési feladatok kifejtése a következő szerkezetben történik. Az első négy fejezet – Ismeretszerzés, tanulás; Kritikai gondolkodás; Kommunikáció; Térben-időben való tájékozódás – a fejlesztendő képességeket sorolja fel és rendszerezi. Az ötödik fejezet – A tartalom kulcselemei – már a tananyagról szól. Az itt felsorolt tartalmi elemek azonban semmiképpen nem tekinthetők tantervi témáknak: különböző témákhoz kapcsolódhatnak, és feldolgozásuk a tananyag kiválasztásának és elrendezésének egészen különböző modelljei keretében történhet meg. Végül A reflexiót irányító kérdések című fejezet olyan – egyértelműen nem megválaszolható és a filozófiai gondolkodás felé is utakat nyitó – kérdéseket fogalmaz meg, amelyeket az adott szakaszban a gondolkodásfejlesztés középpontjába kell állítani. A többi fejezettől eltérően itt nincs átfedés az egyes szakaszok között; ez azonban csak annyit jelent, hogy a képzési szakaszok központi kérdéseit fogalmaztuk meg, amelyek természetesen más képzési szakaszokban is relevánsak lehetnek.

Fejlesztési feladatok
1. Ismeretszerzés, tanulás
1–4. évfolyam	5–6. évfolyam	7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
Ismeretszerzés személyes beszélgetésekből, tárgyak, épületek, képek közvetlen megfigyeléséből, hallott és olvasott elbeszélő szövegekből.
Emberi magatartásformák és élethelyzetek megfigyelése.
A műveltségi területhez kapcsolódó szövegek értő olvasása. Kulcsszavak és kulcsmondatok keresése szövegekben.
Segédkönyvek, atlaszok, gyermeklexikonok használata.
A tanultak felhasználása új feladathelyzetekben.
	Ismeretszerzés személyes beszélgetésekből, tárgyak, épületek, képek közvetlen megfigyeléséből, hallott és olvasott elbeszélő szövegekből, filmekből, a tömegkommunikációs eszközökből.
Emberi magatartásformák és élethelyzetek megfigyelése.
A műveltségi területhez kapcsolódó szövegek értő olvasása. Kulcsszavak és kulcsmondatok keresése szövegekben.
Információk gyűjtése adott témához az iskolai vagy más könyvtárban, médiatárban, múzeumban.
Segédkönyvek, atlaszok, lexikonok használata.
A tanultak felhasználása új feladathelyzetekben.	Ismeretszerzés személyes beszélgetésekből, tárgyak, épületek, képek közvetlen megfigyeléséből, hallott és olvasott elbeszélő szövegekből, filmekből, a tömegkommunikációs eszközökből.
A műveltségi területhez kapcsolódó szövegek értő olvasása. Kulcsszavak és kulcsmondatok keresése szövegekben. 
Információk gyűjtése adott témához az iskolai vagy más könyvtárban, médiatárban, múzeumban, az interneten. A gyűjtött adatokról rövid tartalmi ismertető készítése.
Néhány kézikönyv, atlasz, lexikon használata.
A tanultak felhasználása új feladathelyzetekben.	Ismeretszerzés irányított beszélgetésekből, tárgyak, épületek, képek közvetlen megfigyeléséből, hallott és olvasott elbeszélő szövegekből, filmekből, a tömegkommunikációs eszközökből.
Ismeretszerzés különböző írásos forrásokból, statisztikai táblázatokból, grafikonokból, diagramokból.
Információk gyűjtése adott témához könyvtárban, médiatárban, múzeumban, az interneten. A gyűjtött információk önálló rendszerezése és értelmezése.
A történelmi múlt rekonstruálása különböző jellegű források alapján.
Az olvasmányokról lényeget kiemelő, pontos és részletes jegyzetek készítése.
Előadás önálló jegyzetelése.
A legfontosabb történelmi, társadalomtudományi kézikönyvek, atlaszok, lexikonok ismerete és használata.
A tanultak felhasználása új feladathelyzetekben.	

2. Kritikai gondolkodás
1–4. évfolyam	5–6. évfolyam	7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
Kérdések önálló megfogalmazása a tárgyalt témával kapcsolatban.
A mesehősök és a történelmi szereplők megkülönböztetése.
Feltevések megfogalmazása igaz történetek szereplői cselekedeteinek, viselkedésének mozgatórugóiról.
A cselekvés és annak következménye közötti kapcsolat felismerésének gyakorlása.
Mindennapi élethelyzetek elbeszélése, eljátszása a különböző szereplők nézőpontjából.
Híres emberek, történelmi személyiségek, irodalmi, film- stb. hősök külső és belső tulajdonságainak felsorolása.
Önálló vélemény megfogalmazása eseményekről, jelenségekről és személyekről. Érvek gyűjtése a saját vélemény alátámasztására.
Tapasztalatok szerzése a valós, a lehetséges és a lehetetlen megítéléséről (pl. helyszín, idő, szereplők, események kapcsán).	Kérdések önálló megfogalmazása a tárgyalt témával kapcsolatban.
A lényeg kiemelése írott és hallott szövegekből.
A fikció megkülönböztetése az igaz történettől.
Híres emberek, történelmi személyiségek jellemzése. Feltevések megfogalmazása a történelmi személyiségek cselekedeteinek, viselkedésének mozgatórugóiról.
A cselekvés és annak következménye közötti kapcsolat felismerésének gyakorlása.
Történelmi jelenetek elbeszélése, eljátszása különböző szempontokból.
Önálló vélemény megfogalmazása társadalmi, történelmi eseményekről, jelenségekről és személyekről. Érvek gyűjtése a saját vélemény alátámasztására. Ellenérvek gyűjtése az ellenvélemények cáfolására.
A különbségek felismerése és a változások nyomon követése egy-egy történelmi jelenség kapcsán. 
Tapasztalatok szerzése a valós, a lehetséges és a lehetetlen megítéléséről (pl. helyszín, idő, szereplők, események kapcsán).	Kérdések önálló megfogalmazása a tárgyalt témával kapcsolatban.
A lényeg kiemelése írott és hallott szövegekből, tételmondat meghatározása, szövegtömörítés, szöveg átfogalmazása adott szempont szerint.
A fikció megkülönböztetése az igaz történettől. Adott történetben a valós és a fiktív elemek megkülönböztetése.
Többféleképpen értelmezhető szövegek jelentésrétegeinek feltárása.
Híres emberek, történelmi személyiségek jellemzése. Feltevések megfogalmazása a történelmi személyiségek cselekedeteinek, viselkedésének mozgatórugóiról.
A cselekvés és annak következménye közötti kapcsolat felismerésének gyakorlása.
Történelmi jelenetek elbeszélése, eljátszása különböző szempontokból.
Önálló vélemény megfogalmazása társadalmi, történelmi eseményekről, jelenségekről és személyekről. Érvek gyűjtése a saját vélemény alátámasztására.
Ellenérvek gyűjtése meghatározott álláspontok cáfolására.
Feltevések megfogalmazása egyes társadalmi-történelmi jelenségek hátteréről, feltételeiről, okairól. Érvek gyűjtése a feltevések mellett és ellen.
Tapasztalatok szerzése a valós, a lehetséges, a lehetetlen és a valószínű megítéléséről (pl. helyszín, idő, szereplők, események kapcsán).	Kérdések önálló megfogalmazása a tárgyalt témával kapcsolatban.
A lényeg kiemelése írott és hallott szövegekből, tételmondat meghatározása, szövegtömörítés, szöveg átfogalmazása adott szempont szerint.
Többféleképpen értelmezhető szövegek jelentésrétegeinek feltárása.
Különféle társadalmi-történelmi jelenségek összehasonlítása.
Az információforrások kritikus kezelése. Kérdések feltétele a forrás megbízhatóságára, a szerző esetleges elfogultságaira, tájékozottságára, rejtett szándékaira stb. vonatkozólag.
Történelmi-társadalmi adatok, modellek és elbeszélések elemzése a bizonyosság, a lehetőség és a valószínűség szempontjából.
Szépirodalmi és más fiktív elbeszélések összehasonlítása történelmi elbeszélésekkel a narráció módja alapján.
Szépirodalmi szövegek, filmek stb. vizsgálata a történelmi hitelesség szempontjából.
Történelmi szereplők, társadalmi csoportok, intézmények viselkedésének elemzése. Feltevések megfogalmazása az egyének, csoportok és intézmények viselkedésének mozgatórugóiról.
Történelmi jelenetek elbeszélése, eljátszása különböző szempontokból.
Önálló vélemény megfogalmazása társadalmi, történelmi eseményekről, jelenségekről és személyekről. Érvek gyűjtése a saját vélemény alátámasztására. Ellenérvek gyűjtése az ellenvélemények cáfolására.
Különféle értékrendek összehasonlítása, a saját értékek tisztázása. Társadalmi-történelmi jelenségek értékelése a saját értékrendnek megfelelő szempontok alapján.
Különféle társadalmi-történelmi jelenségek összehasonlítása strukturális és funkcionális szempontok alapján.
Feltevések megfogalmazása egyes társadalmi-történelmi jelenségek hátteréről, feltételeiről, közvetlen és mélyebb okairól. Érvek gyűjtése a feltevések mellett és ellen. Az érvek kritikai értékelése.
A megismert jelenségek rendezése okok és okozatok, hasonlóságok és különbségek, szándékok és következmények szerint. Vizuális rendezők (táblázatok, ábrák) használata.	

3. Kommunikáció
1–4. évfolyam	5–6. évfolyam	7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
Beszélgetés és vita egy-egy emberismereti, társadalmi, történelmi témáról. Saját vélemény érthető megfogalmazása. Mások véleményének türelmes meghallgatása.
Események, történetek elbeszélése élőszóban.
Szóbeli beszámoló a saját tapasztalatokról, gyűjtőmunkával szerzett ismeretekről.
Rajz készítése történelmi vagy társadalmi témáról. Modellek, makettek, tárgymásolatok készítése. Tárgyak készítése hagyományos kézműves technikákkal.
Események, történetek, jelenségek mozgásos, táncos, dramatikus megjelenítése.
	Beszélgetés és vita egy-egy emberismereti, társadalmi, történelmi témáról. A tárgyilagos érvelés és a személyeskedés megkülönböztetése. Saját vélemény érthető megfogalmazása. Mások véleményének türelmes meghallgatása és figyelembevétele.
Események, történetek elbeszélése emlékezetből élőszóban.
Szóbeli beszámoló a saját tapasztalatokról, önálló gyűjtő-, illetve kutatómunkával szerzett ismeretekről.
Fogalmazás írása valamely történelmi-társadalmi témáról.
Rajz készítése történelmi vagy társadalmi témáról. Rajzos vázlat készítése. Modellek, makettek, tárgymásolatok készítése. Tárgyak készítése hagyományos kézműves technikákkal.
Események, történetek, jelenségek mozgásos, dramatikus megjelenítése.
	Beszélgetés és vita egy-egy emberismereti, társadalmi, történelmi témáról. A tárgyilagos érvelés és a személyeskedés megkülönböztetése. Saját vélemény érthető megfogalmazása. Mások véleményének türelmes meghallgatása és figyelembevétele.
Események, történetek elbeszélése emlékezetből élőszóban.
Szóbeli beszámoló a saját tapasztalatokról, önálló gyűjtő-, illetve kutatómunkával szerzett ismeretekről.
Fogalmazás írása valamely történelmi-társadalmi témáról.
Rajz készítése történelmi vagy társadalmi témáról. Rajzos vázlat készítése. Modellek, makettek, tárgymásolatok készítése. Tárgyak készítése hagyományos kézműves technikákkal.
Események, történetek, jelenségek mozgásos, dramatikus megjelenítése.	Beszélgetés és vita egy-egy emberismereti, társadalmi, történelmi témáról. A tárgyilagos érvelés és a személyeskedés megkülönböztetése. Saját vélemény érthető megfogalmazása. Mások véleményének türelmes meghallgatása, érvelésük összefoglalása és figyelembevétele.
A vita során a véleménykülönbségek tisztázása, a saját álláspont gazdagítása, továbbfejlesztése mások véleményének figyelembevételével.
Események, történetek elbeszélése emlékezetből élőszóban.
A különböző információforrások – köztük primer történelmi források – elemzéséből levont következtetések, illetve különféle társadalmi-történelmi összefüggések szóbeli kifejtése.
Beszámoló, kiselőadás tartása a szépirodalomból, a népszerű tudományos irodalomból, történelmi forrásokból származó szövegek, valamint a sajtó, a rádió- és a tévéműsorok alapján.
Esszé írása történelmi-társadalmi témákról, ennek kapcsán a kérdés világos megfogalmazása, a bizonyítékok és cáfolatok kifejtése, a következtetések levonása.
Történelmi, társadalmi témák vizuális ábrázolása. Rajzos vázlat, folyamatábra, diagram készítése. Önállóan gyűjtött képekből összeállítás, tabló készítése. Modellek, makettek, tárgymásolatok készítése. 
Események, történetek, jelenségek dramatikus megjelenítése.	

4. Térben-időben való tájékozódás
1–4. évfolyam	5–6. évfolyam	7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
Az idő tagolására szolgáló kifejezések használata: perc, óra, nap, hét, hónap, év. Időmeghatározó kifejezések használata: amikor kicsi (óvodás stb.) voltam, amikor szüleim gyerekek (fiatalok stb.) voltak, amikor nagyszüleim gyerekek stb. voltak, amikor karddal harcoltak stb., nagyon régen.
Viszonyítások gyakorlása: előbb, később, ugyanakkor, most, régebben, nagyon régen.
Események, jelenségek, tárgyak, személyek stb. időrendbe állítása.
Egyszerű térképek másolása kézi munkával. A térkép legfontosabb elemeinek felismerése: vizek, domborzati jelölések, államhatárok, települések.
Helyszínek modellezése (pl. vázlatrajz, terepasztal, makett).	Az idő tagolására szolgáló kifejezések használata: perc, óra, nap, hét, hónap, év, évtized, évszázad, emberöltő. Időmeghatározás más ismert eseményre, jelenségre való utalással (pl. a honfoglalás után, Mátyás uralkodása idején). Krisztus előtt, Krisztus után.
Viszonyítások gyakorlása: előbb, később, ugyanakkor, most, régebben, nagyon régen.
Az idő ábrázolása téri-vizuális eszközökkel (pl. időszalag készítése).
Néhány kiemelt esemény, jelenség időpontjának ismerete. A tanultak elhelyezése az időben ezekhez a kiemelt időpontokhoz képest. Egyszerű kronológiai számítások.
Események, jelenségek, tárgyak, személyek stb. időrendbe állítása.
Egyszerű térképek másolása kézi munkával. A térkép legfontosabb elemeinek felismerése: vizek, domborzati jelölések, államhatárok, települések. A tanult helyek megkeresése a térképen. Események, jelenségek leolvasása történelmi térképekről. Távolságok becslése és számítása történelmi térképeken. Egyszerű alaprajzok készítése.
Történelmi helyszínek modellezése.
Események kapcsolása a tanult helyekhez.	Az idő tagolására szolgáló kifejezések használata: hónap, év, évtized, évszázad, emberöltő. Időmeghatározás más ismert eseményre, jelenségre való utalással. Krisztus előtt, Krisztus után.
Az idő ábrázolása téri-vizuális eszközökkel, kronológiai adatok rendezése.
Néhány kiemelt esemény, jelenség időpontjának ismerete. A tanultak elhelyezése az időben ezekhez a kiemelt időpontokhoz képest. Egyszerű kronológiai számítások.
Események, jelenségek, tárgyak, személyek stb. időrendbe állítása.
Egyszerű térképek másolása kézi munkával. A térkép legfontosabb elemeinek felismerése: vizek, domborzati jelölések, államhatárok, települések. A tanult helyek megkeresése a térképen. Események, jelenségek leolvasása történelmi térképekről. Távolságok becslése és számítása történelmi térképeken. Egyszerű alaprajzok készítése.
Történelmi helyszínek modellezése.
Események kapcsolása a tanult helyekhez.	Történelmi korszakok, periódusok nevének használata a történelmi idő tagolására.
Az idő ábrázolása téri-vizuális eszközökkel, kronológiai adatok rendezése.
Néhány kiemelt esemény, jelenség időpontjának ismerete. A tanultak elhelyezése az időben ezekhez a kiemelt időpontokhoz képest.
Események, jelenségek, tárgyak, személyek stb. időrendbe állítása.
A világtörténet, az európai történelem, a magyar történelem és a helytörténet eltérő időbeli ritmusának és kölcsönhatásainak elemzése.
Az egyes történelmi jelenségek (gazdaság, kultúra, politika stb.) eltérő időbeli ritmusának és kölcsönhatásainak elemzése.
Különböző időszakok történelmi térképeinek összehasonlítása, a változások hátterének feltárása.
A történelmi tér változásainak leolvasása különböző (pl. népsűrűséget, vallási megoszlást ábrázoló) térképekről.
Az adott téma tanulmányozásához leginkább megfelelő térkép kiválasztása különféle atlaszokból.
Egyszerű térképvázlatok rajzolása szöveges információforrások alapján.	

5. A tartalom kulcselemei
1–4. évfolyam	5–6. évfolyam	7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
Legyen alkalmuk a tanulóknak egyebek mellett arra, hogy
•	egy-egy magyar vagy külföldi híres ember (pl. művész, felfedező, feltaláló, tudós, szent, uralkodó, politikus) életével, tevékenységével, jellemvonásaival megismerkedjenek, és ennek kapcsán azt is felismerjék, hogy az emberek régen másként éltek és másként gondolkodtak, mint ma;
•	egy-egy történelmi eseménnyel, különösen a nemzeti ünnepeinkhez és jelképeinkhez kapcsolódó eseményekkel megismerkedjenek;
•	kommunikációt folytassanak olyan kérdésekről, mint a viselkedési és illemszabályok, a kölcsönösség szerepe az illemben, a külső és belső jellemvonások, a jó és rossz tulajdonságok, a rokonság, a barátság, a rászorulók segítése;
•	megismerkedjenek néhány helyi hagyománnyal, néhány történettel a lakóhely múltjából, továbbá a környék, a lakóhely természeti értékeivel;
•	megismerkedjenek néhány magyar, nemzetiségi és roma népszokással, a hagyományos mesterségekkel;
•	megismerjék az iskolai élet legfontosabb szabályait, és megvitassák azok szerepét, jelentőségét.	Legyen alkalmuk a tanulóknak egyebek mellett arra, hogy
•	további ismereteket szerezzenek a helyi hagyományokról, a lakóhely múltjáról, továbbá a környék, a lakóhely természeti értékeiről, az azokat fenyegető veszélyekről és a megóvásukra tett erőfeszítésekről;
•	megismerjenek néhány mondát, elsősorban a magyar történelemből;
•	a történelmi múlt egy-egy térben és időben határolt darabját mélységében tanulmányozzák (pl. a honfoglalók élete, Mátyás udvara);
•	egy-egy jelenség változását az időben több korszakot átfogóan is tanulmányozzák (pl. a közlekedési eszközök fejlődése, a higiénés szokások alakulása);
•	ismereteket szerezzenek mind a magyar, mind az európai történelemről, és legalább egy Európán kívüli civilizációról;
•	ismereteket szerezzenek arról, milyenek voltak az emberek hétköznapjai a különböző korokban és kultúrákban;
•	különbözőképpen értelmezzenek egyes történeteket a múltból aszerint, hogy melyik szereplő nézőpontját fogadják el;
•	további ismereteket szerezzenek a magyar és nemzetiségi népszokásokról, a hagyományos életmódról;
•	ismerkedjenek a lakóhelyen élő nemzetiségek és a magyarországi romák életével, kultúrájával, közös múltunkkal;
•	tájékozódjanak arról, hogyan élnek napjainkban az emberek – és különösen a gyerekek – a világ különböző pontjain, különböző civilizációkban;
•	felkészültségüknek megfelelő szinten kommunikációt folytassanak olyan témakörökről, mint az emberek közötti különbségek, a nemek közötti kapcsolatok, az egyén és a közösség viszonya, a gazdálkodás kérdései.	Legyen alkalmuk a tanulóknak egyebek mellett arra, hogy
•	további ismereteket szerezzenek a helyi hagyományokról, a lakóhely múltjáról, továbbá a környék, a lakóhely természeti értékeiről, az azokat fenyegető veszélyekről és a megóvásukra tett erőfeszítésekről;
•	a történelmi múlt egy-egy térben és időben határolt darabját mélységében tanulmányozzák;
•	egy-egy jelenség változását az időben több korszakot átfogóan is tanulmányozzák;
•	ismereteket szerezzenek mind a magyar, mind az európai történelemről, és legalább egy Európán kívüli civilizációról;
•	ismereteket szerezzenek arról, milyenek voltak az emberek hétköznapjai a különböző korokban és kultúrákban;
•	ismereteket szerezzenek a politikai konfliktusokról (forradalmakról, háborúkról), különösen azok hétköznapi, emberi, erkölcsi vonatkozásairól;
•	különbözőképpen értelmezzenek egyes történeteket a múltból aszerint, hogy melyik szereplő nézőpontját fogadják el;
•	ismerkedjenek a lakóhelyen élő nemzetiségek és a magyarországi romák életével, kultúrájával, közös múltunkkal;
•	felkészültségüknek megfelelő szinten kommunikációt folytassanak olyan témakörökről, mint az emberek közötti különbségek, a nemek közötti kapcsolatok, az egyén és a közösség viszonya, a gazdálkodás kérdései, a demokrácia és az emberi jogok;
•	szembesüljenek a szabadság és a felelősség emberi dimenzióival a magán- és a közélet különböző területein;
•	ismerkedjenek olyan köznapi és kiélezett élethelyzetekkel, konfliktusokkal, amelyek rávilágítanak az erkölcsi értékminőségek és az emberi helytállás jelentőségére, illetve az azokkal kapcsolatos problémákra.	Legyen alkalmuk a tanulóknak egyebek mellett arra, hogy
•	további ismereteket szerezzenek a helyi hagyományokról, a lakóhely múltjáról, továbbá a környék, a lakóhely természeti értékeiről, az azokat fenyegető veszélyekről és a megóvásukra tett erőfeszítésekről;
•	egy-egy politika-, gazdaság-, társadalom-, tudomány-, technika- és művelődéstörténeti, történeti ökológiai témát mélységében tanulmányozzanak;
•	nyomon követhessék a magyar nép és a magyar állam történetének fontosabb fordulópontjait;
•	ismereteket szerezzenek a határon túli magyarok történetéről és kultúrájáról;
•	ismereteket szerezzenek a magyarországi nemzetiségek – köztük a romák – történetéről;
•	ismereteket szerezzenek a magyarországi zsidóság történetéről;
•	megismerkedjenek az európai civilizáció történetének jelentős állomásaival a közel-keleti és antik gyökerektől a 21. századig;
•	megismerkedjenek a 20. század nagy hatalmi, társadalmi és értékkonfliktusaival Magyarországon, Európában és az Európán kívüli világban;
•	megismerhessék néhány jelentős történelmi személyiség átfogó pályaképét;
•	elemezhessék a globális problémák, mindenekelőtt az ökológiai válság és az információs forradalom történelmi előzményeit;
•	átfogó képet szerezzenek néhány nagy Európán kívüli civilizáció történetéről;
•	felkészültségüknek megfelelő szinten kommunikációt folytassanak olyan témakörökről, mint az emberi elme, az erkölcs, a szexualitás, a mai magyar társadalom és gazdaság, Magyarország és az Európai Unió politikai rendszere, napjaink nemzetközi konfliktusai, a demokrácia és az emberi jogok;
•	szembesüljenek a szabadság és a felelősség emberi dimenzióival a magán- és a közélet különböző területein;
•	ismerkedjenek olyan köznapi és kiélezett élethelyzetekkel, konfliktusokkal, amelyek rávilágítanak az erkölcsi értékminőségek és az emberi helytállás jelentőségére, illetve az azokkal kapcsolatos problémákra; 
•	megismerkedjenek az európai erkölcsi gondolkodás hagyományának legfontosabb elemeivel.	

6. A reflexiót irányító kérdések
1–4. évfolyam	5–6. évfolyam	7–8. évfolyam	9–12. évfolyam	
Legyen alkalmuk a tanulóknak arra, hogy választ keressenek olyan kérdésekre, mint a következők.
•	Melyek a saját tulajdonságaim? Miben vagyok másokhoz hasonló? Miben különbözöm másoktól? 
•	Mire vagyok képes? Mire nem vagyok képes?
•	Milyen szeretnék lenni?
•	Miért van szükség szabályokra?
•	Mit jelent az, hogy magyarok (vagy más nemzetiségűek) vagyunk?
	Legyen alkalmuk a tanulóknak arra, hogy választ keressenek olyan kérdésekre, mint a következők.
•	Mi az ember? Miben különbözik az állatoktól?
•	Miben vagyunk mindannyian hasonlók? Honnan erednek az emberek közötti különbségek? 
•	Miért gondolkodnak másként a különböző életkorú emberek?
•	Mi mindentől függhet a döntések és tettek megítélése?
•	Miért vannak szegények és gazdagok?
•	Milyen mértékben határozza meg a természeti környezet az emberek mindennapi életét és kultúráját?
•	Miért van az, hogy ugyanazt a történelmi eseményt vagy jelenséget különböző emberek különbözőképpen élik át?	Legyen alkalmuk a tanulóknak arra, hogy választ keressenek olyan kérdésekre, mint a következők.
•	Mit jelent az, hogy minden embert egyenlő méltóság illet meg?
•	Mit tehet az egyes ember másokért, a közösségért, a rászorulókért?
•	Van-e fejlődés a történelemben?
•	Miért vannak háborúk?
•	Milyen szerepet játszik a természeti környezet az egyes országok, civilizációk életében?
•	Mitől függenek az egyes emberek, embercsoportok érdekei?
•	Miért vannak gazdag és szegény országok?
•	Mennyiben hatnak a „nagy emberek” a történelmi eseményekre és folyamatokra?
•	Mi a hit, a vallás szerepe az egyes ember és a társadalmak életében?
•	Van-e célja az emberi életnek, illetve az emberi történelemnek?
	Legyen alkalmuk a tanulóknak arra, hogy választ keressenek olyan kérdésekre, mint a következők.
•	Vannak-e abszolút erkölcsi értékek?
•	Miért kerülhet ellentmondásba erkölcs és jog?
•	Milyen útjai vannak az önmegvalósításnak?
•	Hányféle közösségi identitása lehet egy embernek?
•	Milyen értelemben beszélhetünk ok-okozati viszonyokról a történelemben? Van-e történelmi determinizmus?
•	Haladhat-e kényszerpályán egy ország történelme?
•	Hogyan élhetnek együtt különböző kultúrák, vallások, népek? Milyen lehetőségei és akadályai vannak a kultúrák közötti kommunikációnak?
•	Hogyan lehetséges, hogy ugyanazt a történelmi eseményt vagy jelenséget különböző emberek különbözőképpen értelmezik?
•	Mi az erőszak szerepe a történelemben?
•	Hogyan befolyásolja a geopolitikai helyzet egy állam, egy térség lehetőségeit?
•	Hogyan változott az állam szerepe a történelemben?
•	Az érdekek vagy az értékek hatása erősebb a különböző korok társadalmaiban?