Független Társadalom- és Piackutató Kft.
1022 Budapest, Marczibányi tér 5.
Tel./Fax: 316-8714, e-mail: szocioreflex@mail.datanet.hu	

A Nemzeti alaptanterv bevezetése, az iskolák helyi tanterve 1998 őszén 

Előzetes eredmények a helyi tantervek országos kérdőíves felmérésének eredményeiről 

1999. január	

T A R T A L O M
BEVEZETÉS	
A kutatás lebonyolításának körülményei, általános tapasztalatai	
A) FEJEZET: AZ “ÓRATERVI ADATLAP” ÉRTÉKELÉSE	
I. A helyi tanterv szerinti óratervek az 1. és a 7. évfolyamokon	
I.1. Az óratervek tartalmi és szerkezeti felépítése	
I.2. Az 1. és a 7. évfolyamon alkalmazott óratervek száma	
I.3. Az óratervek és a tanulócsoportok viszonya	
I.4. Az óratervek bevezetésének időpontja	
I.5. Átlagos heti óraszámok az 1. és a 7. évfolyamon	
I.5.1. A műveltségi területek súlya az óraszámok és tantárgy-számok alapján	
I.5.2. Az egyes tantárgyakra jutó átlagos heti óraszámok	
I.5.3. Az egyes óratervek átlagos heti óraszámai és a tanított tantárgyak gyakorisága	
II. A 11-12. évfolyam (az érettségire felkészítő szakasz) sajátosságai	
III. A helyi tanterv tantárgyi és óraszám változásai	
III.1. Óraszám-változások a NAT előtti helyzethez képest	
III.2. A jóváhagyott és a szükségesnek tartott óraszámok	
III.3. Tantárgyi újdonságok a helyi tantervben	
III.4. A történelem-oktatás változásai	
III.5. A tankönyv-használat változásai	
IV. A HELYI TANTERV ILLESZKEDÉSE A NAT-HOZ	
IV.1. A helyi tanterv illeszkedése a NAT-hoz	
IV.2. Átmeneti tantervek alkalmazása a 7. évfolyamon	
IV.3. A változásokra való szakmai felkészültség helyzete	
B) FEJEZET: AZ ISKOLAIGAZGATÓK VÉLEMÉNYE A HELYI TANTERV MEGALKOTÁSÁRÓL ÉS BEVEZETÉSÉNEK HATÁSAIRÓL	
I. A helyi tanterv megalkotása	
I.1. A helyi tanterv megalkotásának időtényezői	
I.2. A megalkotásban való részvétel	
I.3. Anyagi vonzatok	
I.4. Külső tantervi források igénybe vétele	
I.5. Külső tanácsadók igénybe vétele	
I.6. Viták, konfliktusok a pedagógiai program készítésének folyamatában	
I.7. A helyi tanterv kialakítását befolyásoló tényezők	
I.8. Az elkészített pedagógiai programok terjedelme	
I.9. A helyi tanterv a "tanterv-piacon"	
II. A pedagógiai program, a helyi tanterv elfogadása, értékelése	
II.1. A tantestület hozzáállása	
II.2. Szakértői vélemények	
II.3. A fenntartói jóváhagyás folyamata	
II.4. A pedagógiai program értékelése	
III. Erőforrás igények	
III.1. A helyi tanterv hatása a jövőbeli erőforrás-szükségletekre	
III.2. A szükséges költségek fedezésének lehetőségei	

IV. Intézményi várakozások	
IV.1. A pedagógiai program módosításának lehetősége	
IV.2. A pedagógiai program hatása az iskolák presztízsére	
IV.3. A változások mértéke és értékelése az egyes  pedagógiai ciklusokban	
IV.4. A NAT-tal kapcsolatos általános várakozások, vélemények	
C) FEJEZET: AZ ISKOLAFENNTARTÓK VÉLEMÉNYE A HELYI TANTERV MEGALKOTÁSÁRÓL ÉS BEVEZETÉSÉNEK HATÁSAIRÓL	
Bevezetés: a fenntartók körében végzett felmérés résztvevői	
I. A pedagógiai programok fenntartói előkészítése	
I.1. A fenntartó művelődési-oktatási koncepciójának hatása a pedagógiai programokra	
I.2. Különböző tényezők hatásai a pedagógiai programokra	
I.3. Előzetes egyeztetések a fenntartóval	
I.4. A fenntartó és az intézmények kapcsolata az előkészítés során	
I.5. Külső szakértők bevonása az előkészítésbe	
I.6. A várható pénzügyi hatások tervezése	
I.7. Döntéshozatal az iskolák pedagógiai programjáról	
II. A pedagógiai programok szakértői véleményezése	
II.1. A szakértő személye, kiválasztása	
II.2. Értékelési szempontok megadása a szakértőnek	
II.3. A szakértői vélemények kidolgozásának folyamata	
II.3. Módosítási javaslatok a szakértői véleményekben	
II.4. A szakértői vélemények fenntartói értékelése	
II.5. A szakértői véleményezés költsége	
III. A pedagógiai programok jóváhagyása	
III.1. A pedagógiai programokról szóló döntés formája és érvényessége	
III.2. Viták, elutasító döntések	
IV. Fenntartói várakozások	
IV.1. A NAT-tal kapcsolatos általános várakozások, vélemények	
IV.2. Az iskolaszerkezet várható változásainak megítélése	
IV.3. A pedagógiai programok módosításának lehetősége	
M E L L É K L E T E K	
ADATLAP A HELYI TANTERVRŐL	
KÉRDŐÍV A HELYI TANTERVRŐL	
KÉRDŐÍV A PEDAGÓGIAI PROGRAMOK FENNTARTÓI 
JÓVÁHAGYÁSÁRÓL	

Bevezetés

1998 őszén az Oktatási Minisztérium megrendelésére országos kutatási program indult a Nemzeti alaptanterv és a helyi tantervek bevezetésével kapcsolatos szakmai tapasztalatok megismerése érdekében. Az alapvető célkitűzés annak feltárása volt, hogy az iskolák (az alap- és középfokú oktatási intézmények) hogyan, milyen körülmények között készítették és fogadták el pedagógiai programjaikat és helyi tanterveiket, fenntartóik hogyan készítették elő annak jóváhagyását, s végül, hogy a helyi tantervek milyen mértékben tükrözik az 1995-ben bevezetett Nemzeti alaptanterv követelményeit, vagyis hogy a NAT mennyire vált az intézményi szintű tantervi tervezés meghatározó elemévé. A további megválaszolandó kérdések az erőforrás-igényekre, valamint az iskoláknak a jövőbeni változásokkal kapcsolatos várakozásaira irányultak. A kutatást az Oktatási Minisztérium Közoktatásfejlesztési és Értékelési Főosztálya és az Országos Közoktatási Intézet Kutatási Központja által megadott szempontrendszer alapján, az Országos Közoktatási Intézet Kutatási Központjával együttműködve a SZOCIO-REFLEX Független Társadalom- és Piackutató Kft. végezte.

A kutatási program keretében két célcsoport körében végeztünk kérdőíves szociológiai, illetve statisztikai jellegű felmérést: 
1.	az ország alap- és középfokú oktatási intézményeit – településtípusuk és iskolaszerkezetük tényleges megoszlása szerint – reprezentáló közel 1200 iskola igazgatóinak körében (amely minta megegyezik az 1996-97-es NAT-kutatásban részt vett iskola-panellel), valamint
2.	ugyanezen oktatási intézmények kb. 750 fenntartójánál az oktatással foglalkozó szakemberek körében.

Az iskolai minta kiválasztásának forrása az MKM és a KSH 1997-es kötelező oktatásstatisztikája volt. A reprezentativitást négy ismérv biztosította: 
– az iskola típusa (csak általános, általános és középiskola, csak gimnázium, gimnázium és 
   középfokú szakmai képzés, csak szakmai képzés),
– a település típusa (Budapest, megyei jogú város és megyeszékhely, egyéb város, község),
– az ország régiói (Budapest, Pest megye, Észak-Magyarország, Észak-Dunántúl, 
   Dél-Dunántúl, Kelet-Magyarország, Dél-Alföld),
– a fenntartó típusa (helyi önkormányzat, megyei vagy fővárosi önkormányzat, alapítvány, 
   természetes személy, egyéb). 
A kötelező oktatásstatisztika szerint Magyarországon 1997-ben 4685 olyan oktatási intézmény működött, ahol a fenti ismérvekkel leírható általános iskolai, gimnáziumi, szakközépiskolai vagy szakmunkás képzés folyik. A kutatás mintájába végül is 1166 intézmény került be, ami a magyar intézmények egynegyedét jelenti. A felmérésben "megszólított" iskoláknak a négy alapul vett ismérv – az iskolák típusa, az iskolák települési, régióbeli és fenntartói típusa – szerinti megoszlása összehasonlítva az országos arányokkal a következő volt:

Az országos és a mintabeli megoszlás iskolatípusok szerint
Iskolatípusok	Megoszlás %-ban	
	Országos	Mintabeli	
Általános iskola	75,2	72,4	
Általános + középiskola	5,2	4,7	
Gimnázium	3,9	4,0	
Gimnázium + szakmai képzés	3,9	5,0	
Szakmai képzés	11,8	13,9	
Összesen:	100,0	100,0	

Az országos és a mintabeli megoszlás az iskolák településtípusa szerint
Az iskolák településtípusa	Megoszlás %-ban	
	Országos	Mintabeli	
Község	46,3	46,8	
Egyéb város	22,9	23,4	
Megyeszékhely, megyei j. vár.	17,8	17,3	
Budapest	13,0	11,7	
Összesen:	100,0	100,0	

Az országos és a mintabeli megoszlás az iskolák régiói szerint
Az iskolák régiói	Megoszlás %-ban	
	Országos	Mintabeli	
Budapest	13,0	12,4	
Pest megye	7,9	8,1	
Észak-Magyarország	15,9	14,5	
Észak-Dunántúl	20,3	20,7	
Dél-Dunántúl	15,5	16,8	
Kelet-Magyarország	10,9	11,7	
Dél-Alföld	16,6	15,7	
Összesen:	100,0	100,0	

Az országos és a mintabeli megoszlás az iskolák fenntartói szerint
Az iskolák fenntartói	Megoszlás %-ban	
	Országos	Mintabeli	
Helyi önkormányzat	85,7	87,1	
Megyei önkormányzat	6,0	6,1	
Egyház	4,0	3,5	
Alapítvány, termész. személy	2,8	1,6	
Egyéb	1,6	1,7	
Összesen:	100,0	100,0	

A két célcsoport részben azonos, részben eltérő tematikájú kérdéskörökre válaszolt. 
1. Az iskolaigazgatók átfogó képet nyújtottak a pedagógiai programjuk és a helyi tantervük elkészítéséről és működéséről, mégpedig kétféle formában:
•	saját maguk, illetve szakos kollégáik bevonásával töltöttek ki egy statisztikai jellegű "Óratervi adatlap"-ot, 
•	emellett kérdezőbiztos segítségével válaszoltak a "Kérdőív a helyi tantervről" című kérdőív kérdéseire. 
      Az "Óratervi adatlap"-on az alábbiakról számoltak be:
•	a helyi tanterv szerinti óratervek struktúrájáról évfolyamonként,
•	néhány kiemelt tantárgy tartalmi és szerkezeti változásairól,
•	a helyi tanterv forrásairól,
•	a helyi tanterv és a NAT viszonyáról,
•	az iskola pedagógusi és tanulói létszámadatairól,
•	az iskola szocio-kulturális környezetéről.

A "Kérdőív"-ben pedig az alábbi témakörök szerepeltek:
•	a pedagógiai program és a helyi tanterv megalkotási folyamata,
•	az elfogadás és az értékelés körülményei,
•	a helyi tanterv bevezetésével kapcsolatos erőforrás-igények,
•	a helyi tanterv bevezetésével kapcsolatos változások megítélése,
•	a jövőbeli várakozások.

2. Az oktatási intézmények fenntartói – önkormányzatok, egyházak, alapítványok, magánszemélyek – egy sztenderdizált kérdőívet válaszoltak meg, az alábbi témakörökben:
•	a pedagógiai programok fenntartói előkészítése,
•	a szakértői véleményezés folyamata, körülményei,
•	a pedagógiai programok jóváhagyása,
•	a NAT bevezetésével kapcsolatos fenntartói várakozások.

A kutatást próbakérdezés előzte meg több iskolaigazgató megkeresésével, amelynek tapasztalatai alapján mind az "Óratervi adatlap", mind a "Kérdőív" kitöltésével kapcsolatos problémák, félreértelmezési lehetőségek korrigálódtak. 

Az alábbi beszámoló a kutatás csaknem végleges eredményei alapján készült, azzal a megkötéssel, hogy a rendkívül nagy adatmennyiség miatt az 1-10 évfolyamok “Óratervi adatlapjaiból” e jelentés elkészítéséig csak az 1. és a 7. évfolyamokat dolgozhattunk fel, mindegyikből 500 darabot.ą Ezek kiválasztását elsősorban az indokolta, hogy a hatályos jogszabályok szerint a NAT bevezetésére 1998-99-ben ezeken az évfolyamokon került sor. A "gyorsjelentés" három nagy egységből áll: 
4	az A) fejezet az óratervekkel, illetve a helyi tantervvel kapcsolatos statisztikai jellegű adatokat elemzi az “Óratervi adatlap” jelenlegi feldolgozottsága alapján,
4	a B) fejezet pedig az igazgatók által megválaszolt “Kérdőív”-ből készült a pedagógiai program és a helyi tanterv elkésztésének és jóváhagyásának körülményeiről, hatásairól, az intézmények várakozásairól,
4	a C) fejezet az iskolafenntartók szemszögéből járja körül a pedagógiai program és helyi tanterv elkészítésének folyamatát.

A “gyorsjelentés” tartalmazza a fontosabb alaperedményeket, jelzi a főbb tendenciákat, összefüggéseket, és az adatok teljes feldolgozása után ezek jelentősen már nem módosulhatnak.
A hatalmas adatmennyiség, ami a kérdőívekben rejlik, rendkívül értékes információ-kincs, ezért a feldolgozás és elemzés a "gyorsjelentést" követően folyamatosan zajlik, s az elkövetkező hónapokban fontos új információkkal szolgálhat majd az oktatásügyi döntéshozók és a kutatás számára. Az adathalmaz érzékeltetésére bemutatunk néhány mennyiségi jelzőszámot a feldolgozott, illetve feldolgozásra váró adatbázisból: 
4	Az "Óratervi adatlap" egyetlen évfolyama 1.900 nyers adatot, alapváltozót tartalmaz, amelyekhez további, a feldolgozás során keletkezett, úgynevezett “kreált” változó kapcsolódik. Így egy évfolyam teljes változó mennyisége 2.494-re emelkedett, vagyis összességében a 10 évfolyamot tekintve kb. 24.940 változóval dolgozunk.
4	Az "Óratervi adatlap" további több mint 20 kérdése a jelenlegi feldolgozottság mellett további 500 változó kezelését igényli.
4	Az iskolaigazgatói kérdőív 58 kérdést és néhány statisztikai adatot tartalmaz, amit kb. 400 változóban dolgozunk föl.
4	A fenntartói kérdőív 59 kérdést és néhány statisztikai információt tartalmaz, szintén kb. 400 változóban rögzítve. 
A kutatás lebonyolításának körülményei, általános tapasztalatai

A kérdőíves felmérésekre 1998. október végétől november közepéig került sor. Az időpont részben kedvezőnek tekinthető, amennyiben az iskolák már túl voltak az "Októberi statisztika" leadásán, de még nem estek ki az adatszolgáltatás gyakorlatából. Ugyanakkor kedvezőtlen körülménynek mondható, hogy a kutatás kérdőívei megválaszolása nem kevés munkát jelentett  (különösen az "Óratervi adatlap"), emellett több iskolában igazgatóváltás is történt, ami nehezítette a helyzet átlátását, s a megfelelő információk nyújtását. Az időponttal kapcsolatban többen úgy vélték, szerencsésebb lett volna megvárni, amíg a helyi tanterv "jobban beindul", és akkor reálisabb képet festhettek volna a működéséről. Az észak-keleti országrészben a Tisza áradása nehezítette a kérdőívek begyűjtését. 

Az iskolák jelentős részében bizonytalanságot érzékeltek a kérdezőbiztosok: sokan belefáradtak a változtatások kapcsán rájuk háruló terhekbe, ami elvonja figyelmüket a mindennapi tanítástól. Emellett szűkös anyagi lehetőségeik is nagy mértékben korlátozzák ambícióikat. Talán ebből fakadóan többen nem éreztek kedvet ahhoz, hogy részt vegyenek a felmérésben és mivel – mint mondták – javulásban úgysem bíznak, fölösleges erőfeszítésnek tartották, hogy beszámoljanak munkájukról. Több iskolában jelezték, hogy kevéssé éreznek közvetlen kapcsolatot az iskola és a minisztérium között, számukra mindent a fenntartó határoz meg, tőle függenek. Különösen a kis települések iskoláiban találkoztunk a rossz körülmények miatti rezignáltsággal, másfelől viszont különösen a főváros kerületeiben volt nagymértékű az együttműködés elutasítása.

Jóllehet a kérdezőbiztosok fogadtatása az esetek többségében jó volt, de a válaszadók megterhelőnek érezték a sok adat előkeresését, lejegyzését. A több napot is igénybe vevő statisztikai jellegű "Óratervi adatlap" kitöltetésénél nagy hátrányt jelentett a válaszadás önkéntessége, ezért munkatársainknak igencsak meggyőző érveket kellett hangoztatniuk a közreműködés elnyerése érdekében. A "lágyabb" és kevésbé statisztikai jellegű kérdéseket tartalmazó "Kérdőív" esetében viszont igen kedvező fogadtatásról és nagyobb válaszolási készségről számoltak be a kérdezők. Nagymértékben segítette a válaszolási készséget a miniszteri "AJÁNLÁS"-sal megtámogatott tájékoztató brosúra, valamint a megkérdezetteknek felkínált kiadvány (a “Jelentés a magyar közoktatásról 1997. c. könyv).

Az "Óratervi adatlap" kérdéseinek megválaszolása az igazgató, illetve a segítő szakos kollégák több napját is igénybe vette. Ennek egyik oka lehet, hogy jóllehet az óratervi lapok formája és szerkezete több iskola helyi tantervének mintájára készült, mégis azt tapasztaltuk, hogy szinte ahány iskola, annyiféle óratervi megoldás alakult ki, egységes rendszerről tehát egyáltalán nem beszélhetünk. Ezért gyakran nehéz volt számukra a megadott formátumba "konvertálni" a saját óraterv-struktúrájukat, ami sok problémát okozott, és okoz jelenleg is a feldolgozás során. Néhány esetben viszont nagyon megörültek az igazgatók, sőt az önkormányzatok oktatásüggyel foglalkozó szakemberei is az általunk megtervezett óratervi lapnak, és jelezték, hogy szívesen fölhasználnák saját munkájukhoz. 

A) FEJEZET: AZ “ÓRATERVI ADATLAP” ÉRTÉKELÉSE

I. A helyi tanterv szerinti óratervek az 1. és a 7. évfolyamokon

A NAT bevezetésének évében érdemes kiemelten foglalkozni azzal a két évfolyammal, az 1. és a 7. évfolyammal, amelyeknél ez a tanév már az új helyi tantervben meghatározott program szerint indulhatott. A hatalmas adatmennyiségből ezért először a rájuk vonatkozó eredményeket mutatjuk be. 

I.1. Az óratervek tartalmi és szerkezeti felépítése

Az "Óratervi adatlap" első kérdése az 1-10. évfolyamoknak a helyi tantervben elfogadott óratervi szerkezetére vonatkozott. Ezek a lapok évfolyamonként tekintik át a fenntartó által jóváhagyott helyi tanterv heti óratervét. Minden évfolyamról önálló lapot töltöttek ki az iskolák, értelemszerűen természetesen annyit, ahány évfolyam működik az adott intézményben. A korábbi tapasztalatok alapján egy évfolyam esetében három darab eltérő – "A", "B", "C" betűkkel jelölt – óraterv leírására adtunk lehetőséget. Ha valamelyik évfolyamon ennél több óraterv szerepelt a helyi tantervben, akkor ezekről további lapok kitöltésével adtak információt az iskolák. 

Az "Óratervi adatlap" első kérdése az 1-10. évfolyamoknak a helyi tantervben elfogadott óratervi szerkezetére vonatkozott. Évfolyamonként egy-egy adatlapon kérdeztük az iskolában tanított tantárgyakat (azok elnevezését) és óraszámokat, ahol van, ott a csoportbontásokat. Az iskolák értelemszerűen annyi önálló lapot töltöttek ki, ahány évfolyam működik az adott intézményben. A korábban – pl. a kéttannyelvű gimnáziumokban – “nulladik” évfolyamnak nevezett előkészítő évfolyamról technikai okok miatt nem kértünk információkat. A korábbi tapasztalatok alapján egy évfolyam esetében három darab eltérő – "A", "B", "C" betűkkel jelölt – óraterv leírására adtunk lehetőséget. Ha valamelyik évfolyamon ennél több óraterv szerepelt a helyi tantervben, akkor ezekről további lapok kitöltésével adtak információt az iskolák.
Az óratervi lapokat a 10 fő műveltségi terület szerint tagoltuk, s ezeken belül külön-külön megadtuk a hozzájuk tartozó tantárgyakat, amit az iskolák kiegészíthettek még további oda tartozó tantárgyakkal. (A NAT-ban szereplő műveltségi részterületek, illetve tantárgyi elnevezések mellett az iskolák megadhatták a saját helyi tantervük szerinti tantárgyi elnevezéseket is). 

Az előre megadott műveltségi területek és tantárgyak a következők voltak:
1.	Anyanyelv és irodalom: 	
– Magyar nyelv és irodalom	
– Magyar nyelv	
– Irodalom	
2.	Művészetek	
– Ének-zene	
– Tánc és dráma	
– Vizuális kultúra	
– Mozgókép kultúra és médiaismeret	
3.	Élő idegen nyelv				
– 1. nyelv	
– 2. nyelv	
– 3. nyelv		
4.	Matematika	
– Matematika	
5.	Ember és társadalom	
– Társadalmi ismeretek	
– Társadalmi, állampolgári és gazdasági ismeretek	
– Emberismeret	
– Történelem	
6.	Ember és természet	
– Természetismeret	
– Fizika	
– Kémia	
– Biológia és egészségtan	
7.	Földünk és környezetünk	
– Földrajz	
8.	Informatika	
– Számítástechnika	
– Könyvtárismeret	
9.	Életvitel és gyakorlati ismeretek	
– Technika	
– Háztartástan	
– Pályaorientáció	
10.	Testnevelés és sport	
– Testnevelés és sport	

Minden egyes tantárgynál külön adták meg az iskolák:
1	a kötelező órák heti számát (a Kt. 52. § (3)-ra utalva), 
1	a nem kötelező órák heti számát (a Kt. 52. § (6)-ra utalva),
1	az 5% terhére egyénien meghatározott órák számát (a Kt. 52.§ (9)-re utalva), valamint
1	a törvény által biztosítotton felüli, a fenntartó által jóváhagyott egyéb többlet órák számát. 

A tanórán kívüli foglalkozások heti óraszámát összesítve rendelték hozzá az iskolák a különböző óratervekhez. Szintén összesen jelölték meg egy-egy óratervnél az esetleges szakmai alapozó tantárgyak heti óraszámát (középfokon).  

Minden óratervnél felmértük az eszerint tanuló tanulócsoportok számát, valamint egy-egy tantárgynál (bekarikázással) jelölhették az iskolák azt is, ha bontásban tanulják azt a diákok. Az óratervek bevezetésének időpontjára vonatkozóan azt mondták el az iskolák, hogy melyik tanévben alkalmazták, illetve alkalmazzák először ezt az óratervet. Speciális tartalmú óraterv (pl. nyelvi, sport stb.) esetében ennek elnevezését is lejegyezhették a válaszadók. 

I.2. Az 1. és a 7. évfolyamon alkalmazott óratervek száma

A helyi tantervi tervezés egyik fontos jellemzője az, hogy az iskolák párhuzamosan hány eltérő óratervet, azaz hány párhuzamos helyi tantervet alkalmaznak. Egy iskola több párhuzamos osztály esetén ugyanis megteheti azt, hogy nem egy, hanem több, eltérő óratervű helyi tantervet alkalmaz. Ez az iskolai szintű tantervi kínálat gazdagítását és egyben az iskolaszervezet összetettebbé válását jelenti. 
Az eddig feldolgozott eredmények alapján elmondható, hogy: 
1	az iskolák túlnyomó többségében egyetlen óraterv szerepel a helyi tantervben: az általános iskolák 1. évfolyamainak 82 %-ában, a 7. évfolyamok közel háromnegyed részében. 
1	Két féle óraterv az iskoláknak valamivel több mint egytizedénél működik. 
1	Három óraterv szerint inkább csak a 7. évfolyamon tanítanak. 
1	Ennél több óraterv alig fordul elő: az általános iskolák 1. évfolyamán egyáltalán nem találkoztunk 3-nál több óratervvel, a 7. évfolyamok közül pedig mindössze 1,4 %-nál. 

Az óratervek száma 
(az iskolák %-ában)

	N	1 db	 2 db	3 db	 4 db	ÖSSZESEN	
		óraterv szerint tanítanak 		
1. évfolyam	500	82,0	12,6	5,0	,4	100,0	
7. évfolyam	500	74,7	13,8	10,0	1,4	100,0	

A legkisebb lélekszámú (1000 főnél kisebb) településeken szinte kizárólag csak egy óratervet alkalmaznak az 1. és a 7. évfolyamon egyaránt. A városokban jellemző inkább, hogy több óraterv készült a helyi tantervben. A városi iskolákban viszont azt is tapasztaltuk, hogy inkább a 7. évfolyamok számára készítettek több óratervet, az 1. évfolyamon ez ritkábban fordul elő: míg az elsősöket az eseteknek csak körülbelül egyharmadában tanítják több óraterv szerint, addig a 7. évfolyamok közel felében szerepel több óraterv a helyi tantervben. 

Az óratervek száma településtípusonként
(az iskolák %-ában)

	1 óraterv	1-nél több óraterv	
	Szerint tanítanak	
	1. évfolyam	7. évfolyam	1. évfolyam	7. évfolyam	
Község, 1000 fő alatt	98,9	96,6	1,1	3,4	
Község, 1000 fő fölött	91,5	90,2	8,5	9,8	
Egyéb város	66,0	57,1	34,0	42,9	
Megyeszékhely	66,1	55,6	33,9	44,4	
Budapest	59,0	53,5	41,0	46,5	

Érdemes hangsúlyozni, hogy az óratervek évfolyamonkénti száma a NAT életbelépésével valószínűleg keveset változott, azaz a NAT szerint haladó évfolyamok adatai ebben a vonatkozásban várhatóan nem térnek el jelentősen a NAT-ot még nem alkalmazó évfolyamok adataitól. 

Az óratervek száma településtípusonként
(az iskolák %-ában)

I.3. Az óratervek és a tanulócsoportok viszonya

A tanulócsoportok számát vizsgálva arra keresünk választ, hogy az iskolák mennyire differenciáltan tervezték meg a helyi tantervek óraterveit. Egyfelől önmagában is informál az egyes évfolyamok tanulócsoportjainak száma, másfelől az óratervek és a tanulócsoportok egymáshoz viszonyított aránya árul el sokat e kérdésről. A vizsgált iskolák felében – akár az 1., akár a 7. évfolyamot tekintjük – egyetlen tanulócsoport működik. Több mint egynegyedükben találkoztunk 2 tanulócsoporttal, valamivel több mint egy-egytizedüknél pedig 3 vagy még ennél is több tanulócsoporttal. (Az adatok jelenlegi feldolgozottsága mellett a tanulócsoportok számában nem mutathatók ki lényeges eltérések a különböző iskolatípusok esetében.) 

A tanulócsoportok száma
  (az iskolák %-ában)

	1. évfolyamon	7. évfolyamon	
1 db tanulócsoport van	48,5	50,8	
2 db tanulócsoport van	27,5	28,4	
3 db tanulócsoport van	16,8	14,6	
4 db vagy több tanulócs. van	7,2	6,2	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	

A tanulócsoportok száma településtípusonként 
  (az iskolák %-ában)

1. évfolyam	Község	Község	Egyéb	Megyei j.	Budapest	
	1000 alatt	1000 fölött	város		
1 db tanulócsoport van	95,7	52,2	23,7	24,2	20,5	
2 db tanulócsoport van	1,1	31,8	32,0	35,5	43,6	
3 db tanulócsoport van	2,1	10,9	26,8	32,3	28,2	
4 db vagy több van	1,1	5,0	17,5	8,1	7,7	
ÖSSZESEN	100,0	99,9	100,0	100,1	100,0	

7. évfolyam	Község	Község	Egyéb	Megyei j.	Budapest	
	1000 alatt	1000 fölött	város		
1 db tanulócsoport van	100,0	62,4	30,4	31,9	16,3	
2 db tanulócsoport van		29,8	25,9	33,3	55,8	
3 db tanulócsoport van		5,4	30,4	23,6	23,3	
4 db vagy több tanulócs. van		2,4	13,4	11,1	4,7	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,1	99,9	100,1	

A viszonylag nagy tanulócsoport-számot egybevetve a kevés óratervvel azt feltételezhetjük, hogy az iskolák jelentős részében több tanulócsoport tanul egyazon óraterv szerint. Az adatok ezt megerősítik: az iskolák legnagyobb részében egy óratervet csak egyetlen tanulócsoport követ, az esetek jelentős részében (kb. 35-46%-ában) viszont több tanulócsoport működik, mint ahány óratervet kidolgozott az iskola. 

A tanulócsoportok számának alakulása az óratervek számához viszonyítva
(az iskolák %-ában)

	1.évfolyamon	7.évfolyamon	
Több tanulócsoport van, mint óraterv	46,3	34,8	
A tanulócsoportok száma és az óratervek száma megegyezik	52,9	61,4	
Kevesebb tanulócsoport van, mint óraterv	,8	3,8	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	

Az adatok jól mutatják azt, hogy az első évfolyamon az iskolák inkább törekednek egységes óraterv szerint tanítani a gyerekeket, és a tanulócsoportok közötti tantervi eszközökkel történő differenciálás a magasabb évfolyamokon növekszik. A 7. évfolyamon már az iskolák alig egyharmada alkalmaz több párhuzamos osztályban azonos óratervet. Figyelemre méltó új fejlemény, hogy az iskolák egy kis részében (közel 4%) a helyi tantervben több alternatívát dolgoztak ki, mint ahány tanulócsoportja van az intézménynek. Ezzel a helyi tanterv a távlati tervezés funkcióját is betöltheti, mert lehetővé teszi annak felmérését, hogy a tantestület milyen mértékben képes rugalmasan alkalmazkodni a változó iskolahasználói igényekhez. Az egy óratervre jutó tanulócsoportok számát tekintve két nagy választóvonal húzható: az egyik az 1000 főnél kisebb és az annál nagyobb települések, a másik a községek és a városok között. 

	Több tanulócsoport, mint óraterv	Ugyanannyi tanulócsoport, mint óraterv	Kevesebb tanulócsoport, mint óraterv	
	1.	7.	1.	7.	1.	7.	
	évfolyam	évfolyam	évfolyam	
Község 1000 fő alatt	4,3	--	94,7	96,6	1,1	3,4	
Község 1000 fő fölött	46,8	33,7	52,2	64,4	1,0	2,0	
Egyéb város	64,9	44,6	35,1	50,0	--	5,4	
Megyei jogú város	66,1	45,8	32,3	45,8	1,6	8,3	
Budapest	64,1	44,2	35,9	53,5	--	2,3	

I.4. Az óratervek bevezetésének időpontja

A helyi tantervben szereplő óraterveket különböző időpontban kezdhették alkalmazni az iskolák, nyilván sokféle tényező befolyása következtében. A vizsgálandó kérdés ezúttal az, milyen mértékben kezdődött már el a helyi tantervek működtetése, várat-e még magára a bevezetés, vagy az esetek többségében már eszerint tanítanak az iskolák. Az eredmények azt mutatják, hogy:
1	igen kevés iskolában, de előfordult, hogy már az 1998/99-es tanév előtt is folyt oktatás a helyi tantervben jóváhagyott óratervek szerint. 
1	Viszonylag gyakran jelezték, hogy a 7. évfolyamon csak később (leginkább 2004-ben) kezdik meg az új óraterv alkalmazását. 
1	Az 1. évfolyamon szinte kizárólagosan a mostani tanévre esett az óraterv bevezetésének időpontja. 
1	A 7. évfolyamon viszont nem kizárólagosan, csak az esetek többségében jellemző az idei indítás, néhány iskolában már korábban megtörtént, több iskolában pedig későbbre halasztották.  

Mikor alkalmazták, vagy fogják alkalmazni a NAT szerinti óraterveket?
(az iskolák %-ában)

	1. évfolyam	7. évfolyam	
		Általános	Közép-	
		iskolák	
Óratervét a 98/99-es tanév előtt is alkalmazta	1,5	,9	3,6	
Az 98/99-es tanév előtt és ekkor bevezetett óraterve van	,2	,2	--	
Az 1. és 7. Évfolyamon a 98/99-es tanévben bevezetett óraterve van 	98,1	83,3	88,8	
Van, amit 98/99-ban, van, amit később vezetnek be	0,0	2,6	3,6	
Helyi tantervének megadott óraterveit az 1. és 7. évfolyamon 98/99 után kívánja bevezetni*	,2	13,0	7,7	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,1	
*(leggyakrabban 2004-ben)

I.5. Átlagos heti óraszámok az 1. és a 7. évfolyamon

Az alábbiakban áttekintjük, hogy az iskolák által megjelölt egy vagy több óratervben – NAT-nak megfelelő tanításszervezés bevezetése szempontjából fontos első és hetedik évfolyamon – milyen heti óraszámmal szerepelnek az egyes műveltségi területek, illetve részterületek és tantárgyak. Ez egyfelől arra utal, hogy az egyes műveltségi területeknek mekkora a súlya az oktatási anyagban, másfelől arra, hogy a különböző évfolyamok esetében milyen súllyal jelentkeznek ezek a területek. Arról is információkat szerezhetünk, mennyire tudtak élni az iskolák a NAT nyújtotta órakeretekkel, mennyire használták ki vagy esetleg lépték túl a lehetőségeket. 
Az egyes tantárgyakhoz, illetve műveltségi területekhez kapcsolódó óraszámok elemzése előtt szükséges egy általános módszertani megjegyzést tenni, egyúttal arra intve az olvasót, hogy az adatok értelmezése során kellő óvatossággal járjon el. Az adatfelvétel során az iskolák azokat az óraszámokat adták meg, amelyeket a helyi tantervükben – egy-egy évfolyam különböző óraterveiben – az adott tantárgyhoz hozzárendeltek (és amit az esetek nagy többségében e formában a fenntartójukkal is jóváhagyattak). Egy-két esetben előfordult az, hogy az iskolák ezeket az óraszámokat –a fenntartói jóváhagyásnak megfelelően –aggregált formában adták meg. Ilyen esetben ezeket az adatokat az adott óraterv szerint tanuló tanulócsoportok számának megfelelően kellett korrigálni, ami egyszerűen elvégezhető volt. Ennél jóval nehezebben korrigálhatók az esetleges pontatlanságok, amelyek a tanulócsoportok belső megbontásával függnek össze. Az iskolák ugyan jelezték, hogy ha egy-egy óraterv egy-egy tantárgyát csoportbontásban tanítják, a csoportbontás sokféle és gyakran változó paramétereiről azonban több esetben nem sikerült eléggé megbízható információt szerezni. Ez – különösen azoknak az iskoláknak az esetében, ahol nagymértékű egy-egy tantárgy bontott csoportokban történő tanítása és a csoportbontásra vonatkozó információkat az iskola nem eléggé pontosan adta 
meg – növelte egy-egy tantárgy vagy műveltségi terület óraszámának a meghatározásában a hibalehetőségeket. A részmintákon elvégzett elemzések – erre a következő részben be fogunk mutatni példát – azt mutatják, hogy a feltárt alapvető összefüggések a feldolgozási hibalehetőségek ellenére jól leírhatók. A továbbiakban külön is jelezni fogjuk azokat az eseteket, ahol az adatok értelmezésében nagyobb óvatosságot ajánlunk.
Mindezzel kapcsolatban fontos hangsúlyozni, hogy a heti óraszámokról két különböző dimenzióban lehet beszélni, és e két dimenzió megfelelő szétválasztása esetenként nem egyszerű. Az egyik dimenzió a finanszírozás vagy az erőforrásokkal való gazdálkodás dimenziója, amikor a kérdés az, hogy a fenntartó, akit elsősorban a helyi tantervek költségigénye foglalkoztat, finanszírozási szempontból milyen óratervet hagy jóvá. E dimenzióhoz kapcsolható a heti óraszámok értékelésének az az esete is, amikor arra keresünk választ, vajon az iskolák egy-egy műveltségi terület vagy tantárgy tanítására a rendelkezésükre álló erőforrások (elsősorban pedagógus munkaidő) mekkora hányadát használják fel. A másik dimenzió a tanulói terhelésre vonatkozik. Ebben a dimenzióban arra keresünk választ, hogy egy-egy tanuló – vagy tanulócsoport – a tanórai tanulás mekkora részét fordítja egyik vagy másik műveltségi terület vagy tantárgy tanulására.
A két dimenzió korábban, amikor az iskolai tantárgyi-óratervi tervezés egyetlen központi tanterv alapján történt, nem vált szét egymástól (az például, hogy a matematika heti óraszáma x óra, egyszerre jelentette azt, hogy a tanulók hetente ennyi órát töltenek matematika tanulással és azt, hogy az iskolának tanulócsoportonként ennyi matematika óra megtartására kellett pedagógust foglalkoztatnia). Az erőforrás-szabályozás és a tartalmi szabályozás különválasztásával – ami a helyi-intézményi önállóság természetes velejárója – a két dimenzió szükségképpen elvált egymástól. Ez az iskolai időfelhasználás elemzését a korábbiaknál jóval bonyolultabbá tette.
Mindez a kutatás egyik olyan fontos hozadékára hívja fel a figyelmet, amely túlmutat az eredeti célkitűzéseken, és amely a jövőben további elemzést igényel. Arról van szó, hogy a tantervi önállóságukat kihasználó és rugalmas tanóra szervezési megoldásokat alkalmazó – általában nagyobb – iskolák esetében a kisebb vagy nagyobb tanulói csoportok – sőt, a tanulás individualizálódása nyomán egyre inkább az egyes tanulók is – kisebb vagy nagyobb mértékben eltérő időbeosztás szerint haladnak előre. Ez értelemszerűen megnehezíti az iskolai időbeosztás, ezen belül az egyes tantárgyak vagy műveltségi területek tanítására szánt idő standard statisztikai eszközökkel való pontos nyomon követését. A korábbiaknál jóval összetettebb iskolai tantervi valóság a korábbiaknál jóval összetettebb és kifinomultabb adatfelvételi és elemzési módszereket igényel. E kutatás e területen is igen sok, a későbbiekben a statisztikai és információs rendszer fejlesztése során jól hasznosítható tapasztalatot hozott.

I.5.1. A műveltségi területek súlya az óraszámok és tantárgy-számok alapján

A következő táblázatban – a NAT-ban megadott sorrend szerint – mutatjuk be az egyes műveltségi területek átlagos heti óraszámát az 1. és a 7. évfolyamon, valamint az egyes évfolyamok összes heti átlagos óraszámát. A fenti módszertani megjegyzések mellett az adatok a következőket mutatják:
6	Az 1. évfolyam átlagos heti óraszáma – a fent elmondottak figyelembe vételével – 23,7 óra, a 7. évfolyamé 33,2. Nagyon fontos hangsúlyoznunk, hogy a tényleges tanulói terhelés ezeknél az óraszámoknál valamelyest alacsonyabb, hiszen – amint arra már utaltunk – az adataink elsősorban azt jelzik, hogy az iskolák a rendelkezésükre álló időkeretből egy-egy évfolyamon hány órát fordítanak egy-egy műveltségi terület és tantárgy oktatására. Ez a gyakori rugalmas csoportszervezés miatt nem jelentheti azt, hogy az egyes tanulók vagy tanulócsoportok tényelegesen pont ilyen óraszámban tanulják az adott műveltségi területet vagy tantárgyat.
6	Az 1. évfolyamon mindent meghaladóan az "anyanyelv és irodalom" műveltségi terület dominanciája érvényesül. Csak feleekkora a "matematika" hangsúlya. A "testnevelés és sport", valamint a "művészetek" tárgykör tölti még ki meghatározóan az elsős óraterveket. 
6	A 7. évfolyamon természetesen már "széthúz" a skála: az "az ember és természet" kapja a legnagyobb hangsúlyt, emellett az "anyanyelv és irodalom" és a "matematika" dominanciáját valamelyest elnyomja az "élő idegen nyelv" is. A "testnevelés és sport" továbbra is az erős középmezőnyt képviseli a műveltségi területek rangsorában. Az "ember és társadalom", valamint a "művészetek" nagyjából azonos közepes súllyal szerepelnek. Az "életvitel és gyakorlati ismeretek", az "informatika" és a "földünk és környezetünk" tematikája játssza a legkisebb szerepet a 7. évfolyam tantárgyi struktúrájában. 

Az átlagos heti óraszám mennyisége és aránya a NAT szerinti műveltségi területeken

Műveltségi területek	1. évfolyam	7. évfolyam	
	A felmérés	NAT	A felmérés	NAT	
	szerinti	szerinti	
	Átlag	%	Ajánlás (%)	Átlag	%	Ajánlás (%)	
Anyanyelv és irodalom	9,40	39,6	32-40	4,69	14,1	11-13	
Művészetek	2,59	10,9	12-16	2,78	8,4	9-12	
Élő idegen nyelv	,92	3,9	-	5,11	15,4	9-12	
Matematika	5,52	23,3	19-23	4,37	13,2	10-14	
Ember és társadalom	,15	0,6	4-7	2,78	8,4	10-14	
Ember és természet	,97	4,1	5-9	5,14	15,5	16-22	
Földünk és környezetünk	,01	0,0	-	1,68	5,1	4-7	
Informatika	,03	0,1	-	1,67	5,0	4-7	
Életvitel és gyakorlati ismeretek	1,08	4,6	4-7	1,86	5,6	6-10	
Testnevelés és sport	3,05	12,9	10-14	3,15	9,5	6-10	
ÖSSZESEN	23,72	100,0		33,23	100,0		

A táblázat lehetőséget ad arra is, hogy összehasonlítsuk azt az időmennyiséget, amelyet az iskolák az egyes műveltségi területek tanítására biztosítottak, azzal az aránnyal, amelyet a NAT javasol. Ebből kiderülnek a NAT-ajánláshoz képest figyelemre méltó eltérések. Különösen az idegen nyelvek tanítására szánt időkeret magas, illetve az Ember és társadalom, valamint az Ember és természet műveltségterület, továbbá a művészetek tanítására szánt időkeretek alacsony aránya feltűnő. 

Az első évfolyamon a NAT-ajánlások alsó határánál alacsonyabb óraszám arányok figyelhetők meg a Művészetek, valamint az Ember és Társadalom és az Ember és természet műveltségi területek esetében. A felső határnál magasabb időarány jelenik meg az idegen nyelv esetében, ahol is – szemben a NAT ajánlásával – sok iskolában már viszonylag magas óraszámban elkezdődik az idegen nyelvek oktatása. Kis mértékben a felső határ felett van a Matematika és közelében az Anyanyelv és irodalom. A hetedik évfolyamon a NAT-ajánlások alsó határánál alacsonyabb óraszám található a Művészetek, az Ember és Társadalom valamint – kisebb mértékben – az Ember és Természet műveltségi területeknél. Az itt megtakarított időkeretet az iskolák elsősorban a NAT-ajánlásoknál nagyobb arányban szereplő idegen nyelvek oktatására használják fel, valamint – kisebb mértékben – az Anyanyelv és irodalomra. 
Érdemes hangsúlyozni, hogy a tanítási időnek az egyes műveltségi területek közötti felosztását tekintve a hetedik évfolyamon nincs jelentős különbség az általános iskolák és a középiskolák (hat vagy nyolc évfolyamos gimnáziumok) között. Az általános iskolák a középiskolákhoz képest az idő valamelyest nagyobb hányadát szánják az anyanyelv, a matematika és a testnevelés oktatására, ezzel szemben a középiskolák az idő valamivel nagyobb arányát fordítják a társadalomtudományok, természettudományok és az idegen nyelvek oktatására. 

Az átlagos heti óraszám mennyisége és aránya a NAT szerinti műveltségi területeken a 
7. évfolyamon, az iskolák típusa szerint

Műveltségi területek	Általános iskolák	Középiskolák	
	Átlag	%	Átlag	%	
Anyanyelv és irodalom	4,74	14,1	4,34	13,1	
Művészetek	2,81	8,4	2,74	8,3	
Élő idegen nyelv	5,10	15,2	5,76	17,3	
Matematika	4,41	13,2	4,09	12,3	
Ember és társadalom	2,79	8,3	2,85	8,6	
Ember és természet	5,14	15,3	5,37	16,2	
Földünk és környezetünk	1,70	5,1	1,79	5,4	
Informatika	1,72	5,1	1,73	5,2	
Életvitel és gyakorlati ismeretek	1,93	5,8	1,73	5,2	
Testnevelés és sport	3,19	9,5	2,81	8,5	
ÖSSZESEN	33,53	100,0	33,21	100,0	

A műveltségi területek hangsúlyait vizsgálva úgy lesz reális a kép, ha azt is figyelembe vesszük, hogy egy-egy műveltségi területet hány tantárgy keretében oktatnak: amennyiben több tantárgy is gazdagítja az adott területet, nyilvánvaló, hogy ez megemeli az összesített óraszám-mennyiséget is. A több hozzárendelt tantárgy persze megint csak az adott műveltségi terület jelentőségére utal vissza. Az alábbi két táblázat adatai az 1. és a 7. évfolyamról szólnak:
6	Az “anyanyelv és irodalom” az 1. évfolyamon jórészt egységes tantárgy. A hetediken – a hagyományoknak megfelelően – ez a műveltségi terület több tantárgyra bomlik. 
6	A "művészeteket" többnyire 2 tantárgy képviseli az 1. és a 7. évfolyamon is, de mindkét évfolyamon előfordul, hogy 3 sőt több tantárgyban is megjelenik ez a terület. 
6	Az "élő idegen nyelvet" 1. és 7. osztályban is többnyire csak egy nyelv oktatása jelenti, de említésre méltó azon iskolák aránya is, amelyekben megjelenik a 2. idegen nyelv is, akár már az 1. évfolyamon is (ez általában a nemzetiségi nyelv).
6	Általánosnak mondható a "matematika" egy-tantárgyas jellege mind az 1., mind a 7. évfolyamon. 
6	Az "ember és társadalom" műveltségi területen belül az 1. évfolyamon az jellemző, hogy társadalomismeretet tanítanak az iskolák, a 7. évfolyamon már természetesen megjelenik a történelem, s általában még egy tárgy.
6	Az "ember és természet" műveltségi területnél nagy elmozdulás észlelhető a két évfolyam között: az 1. évfolyamon egyetlen tantárgyra korlátozódnak az ilyen típusú ismeretek, a 7. évfolyamon viszont – a NAT szándékainak megfelelően – általában 3 vagy még több tantárgyban is megjelenik ez a tematika.
6	A "földünk és környezetünk" témakör és ehhez teljesen hasonlóan az "informatika" az 1. évfolyamon nem kap hangsúlyt. A 7. Évfolyamon – ahol ezek a többi műveltségi terület között körülbelül 5%-os részaránnyal szerepelnek – többnyire egy tantárgy keretében oktatják. 
6	Az "életvitel és gyakorlati ismeretek" az 1. évfolyamon leginkább egy tantárgyban testesül meg, a 7. évfolyamon viszont már az iskolák egyharmadában két tantárgy keretében foglalkoznak vele. 
6	A "testnevelés és sport" is jellegzetesen egy-tantárgyas terület, de néhány iskola változatosabb lehetőségeket is teremtett a fizikai aktivitásnak.

A műveltségi területekhez tartozó tantárgyak száma
(az iskolák százalékában)
 
1. évfolyam		1	2	3	4	Összesen	
(a tantárgy %-os súlyával jelölve)	%	tantárgyat említ		
Anyanyelv és irodalom:	39,6	87,0	12,0	1,0		100,0	
Művészetek:	10,9	5,6	72,3	20,0	2,0	100,0	
Élő idegen nyelv:	3,9	86,1	13,1	,7		100,0	
Matematika:	23,3	96,4	3,6			100,0	
Ember és társadalom:	0,6	95,9	4,1			100,0	
Ember és természet:	4,1	98,8	1,0	,2		100,0	
Földünk és környezetünk: 	0,0	100,0				100,0	
Informatika:	0,1	100,0				100,0	
Életvitel és gyakorlati ismeretek:	4,6	96,0	3,6	,4		100,0	
Testnevelés és sport:	12,9	93,6	6,2	,2		100,0	

7. évfolyam		1	2	3	4	Összesen	
(a tantárgy %-os súlyával jelölve)	%	tantárgyat említ		
Anyanyelv és irodalom:	14,1	62,4	31,1	5,6	,8	100,0	
Művészetek:	8,4	2,4	72,9	21,2	3,4	100,0	
Élő idegen nyelv:	15,4	80,5	17,1	2,2	,2	100,0	
Matematika:	13,2	97,0	3,0			100,0	
Ember és társadalom:	8,4	49,5	43,1	6,6	,8	100,0	
Ember és természet:	15,5	,6	1,8	86,4	11,2	100,0	
Földünk és környezetünk: 	5,1	99,2	,8			100,0	
Informatika:	5,0	94,3	5,7			100,0	
Életvitel és gyakorlati ismeretek:	5,6	62,8	32,4	4,5	,2	100,0	
Testnevelés és sport:	9,5	90,6	9,0	,4		100,0	

Az iskolai szintű óratervek és a NAT ajánlásainak az összehasonlítása azt mutatja, hogy nem igazolódtak azok a félelmek, amelyek bizonyos műveltségi területek, így például az idegen nyelvek vagy a testnevelés elhanyagolására vonatkoztak. A helyi szintű döntések itt a korábbi országos szintű döntések korrekciójához vezettek. Nagyjából a NAT által ajánlott súlyt kapott az Informatika, a Földünk és környezetünk és a Testnevelés és sport. Meghaladta a NAT által ajánlott felső határt az Anyanyelv és irodalom és az Élő idegen nyelv, alatta marad viszont az ajánlottnak a Művészetek, az Ember és társadalom (ez igen jelentősnek mondható mértékben), az Ember és természet és kis mértékben az Életvitel és gyakorlati ismeretek. A legnagyobb eltérés kétségtelenül az Ember és társadalom és az Élő idegen nyelv javára következett be. 
Az adatok értelmezése során itt is fokozott óvatosságra van szükség, ugyanis a korábban említett hibalehetőségek nem egyforma arányban érintik az idegen nyelvek oktatását (amire gyakran jellemző a csoportbontás) és a társadalomtudományi oktatást (amire általában a hagyományos osztálykeretek között végzett munka jellemző). Emiatt az idegen nyelvek esetében az egyes tanulók által elvégzett tényleges heti óraszám az általunk jelzettnél valamivel alacsonyabb lehet, a társadalomtudományi oktatásban viszont erre kevésbé lehet számítani. 
A hibalehetőségekből fakadó eltérések és az ebből fakadó értelmezési problémák kockázatát csökkenti a különböző almintákon végzett elemzések összehasonlítása (korábban utaltunk arra, hogy itt bemutatunk ilyen példát). Ha például összevetjük a különböző komplexitású szervezetekkel és ennek megfelelően a helyi tanulásszervezés különböző mértékű komplexitásával jellemezhető iskolákat, akkor láthatjuk, hogy ezek között vannak ugyan különbségek, de e különbségek az alapvető tendenciákat végül is nem befolyásolják. A következő táblázat három eltérő fajta iskolaszervezet esetében mutatja a műveltségi területek szerinti időarányok alakulását. Az első csoportot azok a legegyszerűbb belső szervezettel rendelkező iskolák alkotják, amelyek esetében nincsenek párhuzamos óratervek, és a meglévő egyetlen óratervet is csak egy tanulócsoport követi. A második csoportba azok a nagyobb iskolák tartoznak, amelyek ugyancsak mindössze egy óratervet alkalmaznak, de ezt az egy óratervet több tanulócsoport követi. Végül az utolsó csoportot azok az intézmények alkotják, amelyek esetében több tanulócsoport különböző óratervek szerint halad. 

Az egy óratervre jutó átlagos heti óraszámok alakulása az óratervek 
és a tanulócsoportok száma szerint

	1 óraterv és 1 tanulócsoport	1 óraterv és több tanulócsoport	Több óraterv és több tanulócsoport	
	1.	7.	1.	7.	1.	7.	
	évfolyam	évfolyam	évfolyam	
Anyanyelv és irodalom	9,16	4,67	10,03	4,98	9,07	4,48	
Művészetek	2,34	2,68	2,85	3,04	2,83	2,72	
Élő idegen nyelv	,98	5,20	,70	5,23	1,18	4,68	
Matematika	5,40	4,21	5,87	4,83	5,28	4,25	
Ember és társadalom	,12	2,75	,16	3,00	,19	2,65	
Ember és természet	1,02	5,08	,94	5,58	,89	4,85	
Földünk és környezetünk	,00	1,64	,01	1,82	,04	1,65	
Informatika	,02	1,60	,03	1,89	,06	1,61	
Életvitel és gyakorlati ismeretek	1,02	1,70	1,18	2,20	1,08	1,89	
Testnevelés és sport	2,78	2,97	3,37	3,48	3,22	3,20	
Összesen	22,84	32,5	25,14	36,05	23,84	31,98	

A táblázatból jól látható, hogy a legnagyobb óraszámmal azok az iskolák dolgoznak, amelyek csupán egy óraterv szerint tanítanak, de ezt több tanulócsoport követi. A hetedik évfolyamon az ilyen iskolák óraterveinek átlagos heti óraszáma különösen magas. A legkisebb heti óraszámú óratervük azoknak az iskoláknak van, amelyekben több tanulócsoport eltérő óratervek szerint tanul. A további elemzésektől remélhető ezen eltérések okainak a feltárása.
Az átlagok mögött igen nagy eltérések lehetnek. Erre jó példa az első évfolyamos idegen nyelv oktatás, ahol az átlagérték úgy jön létre, hogy az iskolák egy csoportjában viszonylag sok időt fordítanak erre, míg másik csoportjukban semennyit. Az első évfolyamon hasonló helyzet jellemzi több más műveltségi terület oktatását. Ezt jól jelzi az, hogy amennyiben például az átlagos heti óraszám kiszámításánál csak azokat az iskolákat vesszük figyelembe, amelyek az adott – a NAT által az 1. évfolyamon általában nem ajánlott – műveltségi területet saját döntésük alapján mégis tanítják, akkor jóval magasabb átlagos óraszámokat kapunk (az idegen nyelvek esetében 0,98 óra helyett 3,39, az Ember és társadalom esetében 0,15 helyett 1,02, a Földünk és környezetünk esetében 0,01 helyett 1,30 és az Informatika esetében 0,03 helyett 0,70). Ezek az adatok tehát – és az átlagokkal kapcsolatban ez is óvatossá kell hogy tegyenek minket – azt mutatják, milyen átlagos óraszámban tanítják az adott területet akkor, ha az egyáltalán megjelenik az iskola helyi tantervében.
I.5.2. Az egyes tantárgyakra jutó átlagos heti óraszámok

A Nemzeti alaptanterv és a helyi tantervek bevezetésével összefüggő tapasztalatok elemzése szempontjából kiemelkedő jelentősége van az egyes tantárgyakra jutó heti óraszámok elemzésének. Az alábbiakban műveltségi területenként és ezen belül tantárgyanként közöljük az egy iskolai óratervre jutó heti átlagos óraszámot. Az átlag mellett megadjuk a szórás értékét is. Az olvasó figyelmét itt külön is felhívjuk arra, hogy az átlagértékek mögött az egyes iskolák kisebb-nagyobb eltérései figyelhetők meg, amelyeket a szórásérték sem tud minden esetben visszaadni. Arra, hogy az átlagok mögött milyen eltérő óratervi modellek jelenhetnek meg és hogy ezek elterjedtsége milyen mértékű, a későbbi elemzések adhatnak választ. Erre különösen abban az esetben lehet szükség, amennyiben az egyes műveltségi területekre vagy tantárgyakra fordított időmennyiség itt feltárt átlagértékeit tantervfejlesztők esetleg jövőbeni tantervi modellek kidolgozására kívánják felhasználni. 

Az alábbi táblázatok lehetőséget adnak arra is, hogy képet szerezzünk arról, az iskolák 1998-ban elfogadott helyi tanterveik szerint milyen tantárgyi keretekben kívánják megszervezni az egyes műveltségi területek oktatását. A táblázatok utolsó sorában olvasható “Műveltségi terület szerint tanított óraszám” arra az esetre utal, amikor az adott műveltségi területet nem valamilyen más elnevezésű, hanem a műveltségi terület nevével megegyező tantárgyként kívánják oktatni. A későbbiekben az olvasó még találkozik majd olyan adatokkal is, amelyek a különböző tantárgyakat tanító iskolák számát mutatják, vagyis azt mutatják meg, hogy egy-egy konkrét elnevezésű tantárgy tanítása hány iskolában fordul elő. 

Végül itt is felhívjuk az olvasó figyelmét arra, hogy az adatokat óvatosan, a korábban említett hibalehetőségek figyelembe vétele mellett értelmezze, különösen azoknak a műveltségi területeknek és tantárgyaknak az esetében, ahol a csoportbontásban való tanítás nagyon elterjed. Ezek esetében a megadott óratervi óraszámok kismértékben nagyobbak lehetnek annál, amit az egyes tanulónak országos átlagban e műveltségi területen vagy tantárgyban tényleges tanórai munkával kell töltenie.

Az egy-egy óratervre jutó átlagos óraszámok az 1. és 7. évfolyamon műveltségi területenként és tantárgyanként

Anyanyelv és irodalom
	1. évfolyam	7. évfolyam	
	Átlag	Szórás	Átlag	Szórás	
Magyar nyelv és irodalom	9,2	3,1	4,3	1,2	
Magyar nyelv	2,7	1,6	2,2	1,2	
Irodalom	3,9	0,9	2,3	1,0	
Kisebbségi nyelv és irodalom	4,2	2,0	4,0	1,1	
Kommunikáció	1,0	0,0	1,3	0,6	
Egyéb tantárgy	1,3	0,7	1,1	0,8	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	8,6	1,7	3,8	1,3	

Művészetek
	1. évfolyam	7. évfolyam	
	Átlag	Szórás	Átlag	Szórás	
Ének-zene	1,2	0,6	1,3	0,6	
Tánc és dráma	1,0	0,6	0,8	0,4	
Vizuális kultúra	1,2	0,7	1,3	0,5	
Mozgóképkultúra és médiaismeret	1,0	0,0	0,9	0,6	
Néptánc	1,0	0,4	0,8	0,4	
Egyéb tánc			1,0	0,0	
Környezetkultúra			2,0	,	
Rajz	1,1	0,6	1,3	0,5	
Fotó					
Báb	0,8	0,5	1,0	,	
Művészettörténet			1,0	0,0	
Hangszeres zene	1,1	0,7	1,0	,	
Egyéb tantárgy	1,9	1,2	1,5	0,7	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	2,0	1,3	2,0	1,0	

Élő idegen nyelv
	1. évfolyam	7. évfolyam	
	Átlag	Szórás	Átlag	Szórás	
1. nyelv: angol	1,3	1,1	3,5	1,5	
1. nyelv: francia	2,0	,	2,3	0,5	
1. nyelv: német	1,6	1,3	3,2	1,4	
1. nyelv: nemzetiségi nyelv	4,5	1,9	4,2	2,4	
1. nyelv: holt nyelv					
1. nyelv: egyéb nyelv			3,0	1,7	
2. nyelv: angol	1,0	0,5	2,1	1,2	
2. nyelv: francia	2,0	,	2,3	0,5	
2. nyelv: német	1,6	1,3	3,2	1,4	
2. nyelv: nemzetiségi nyelv	4,5	1,9	4,2	2,4	
2. nyelv: holt nyelv					
2. nyelv: egyéb nyelv			3,0	1,7	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,4	0,7	4,1	2,2	

Matematika
	1. évfolyam	7. évfolyam	
	Átlag	Szórás	Átlag	Szórás	
Matematika	5,5	1,7	4,3	1,4	
Statisztika					
Egyéb tantárgy	1,0	0,5	1,2	0,7	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	4,6	2,1	4,5	2,8	

Ember és társadalom
	1. évfolyam	7. évfolyam	
	Átlag	Szórás	Átlag	Szórás	
Társadalmi ismeretek	1,0	0,4	1,5	0,8	
Társadalmi, állampolgári, gazdasági ism.	1,0	,	1,2	0,8	
Állampolgári ismeretek			2,0	0,6	
Gazdasági ismeretek			1,0	,	
Vállalkozási ismeretek					
Emberismeret	0,8	0,3	1,0	0,3	
Önismeret	1,0	,	0,9	0,3	
Történelem			2,2	0,6	
Honismeret			0,2	,	
Hittan	2,0	0,0	1,7	0,4	
Osztályfőnöki	1,0	0,1	0,9	0,2	
Egyéb tantárgy	0,9	0,2	0,9	0,4	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	0,9	0,2	2,7	0,8	

Ember és természet
	1. évfolyam	7. évfolyam	
	Átlag	Szórás	Átlag	Szórás	
Természetismeret	1,1	0,4	1,1	0,5	
Fizika			1,7	0,5	
Kémia			1,7	0,5	
Biológia	1,0	,	1,7	0,5	
Emberismeret					
Egyéb tantárgy	1,4	0,8	1,0	0,4	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,0	0,2	3,1	3,3	

Földünk és környezetünk
	1. évfolyam	7. évfolyam	
	Átlag	Szórás	Átlag	Szórás	
Földrajz	1,0	,	1,7	0,5	
Környezetvédelem			1,1	0,6	
Egyéb tantárgy	1,4	0,8	0,9	0,6	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám			1,9	0,6	

Informatika
	1. évfolyam	7. évfolyam	
	Átlag	Szórás	Átlag	Szórás	
Számítástechnika	0,7	0,3	1,6	0,8	
Könyvtárismeret	0,4	0,2	0,8	0,5	
Tömegkommunikáció			1,0	,	
Egyéb tantárgy			1,1	0,8	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,0	,	1,7	0,8	

Életvitel és gyakorlati ismeretek
	1. évfolyam	7. évfolyam	
	Átlag	Szórás	Átlag	Szórás	
Technika	1,1	0,4	1,4	0,7	
Háztartástan	0,7	0,3	1,1	0,7	
Pályaorientáció	1,0	,	0,9	0,4	
Modellezés					
Közlekedési ismeretek	0,5	,	0,7	0,5	
Mezőgazdasági ismeretek			0,5	,	
Egészségtan			1,0	,	
Osztályfőnöki	1,1	0,8	1,0	0,4	
Egyéb tantárgy	1,3	0,9	0,8	0,5	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,2	0,5	1,7	1,2	

Testnevelés és sport
	1. évfolyam	7. évfolyam	
	Átlag	Szórás	Átlag	Szórás	
Testnevelés és sport	3,0	1,3	3,0	1,1	
Egyéb sportágak (úszás, sakk, lovaglás)	1,2	0,7	1,4	0,6	
Egyéb tantárgy	1,5	1,1	1,4	1,1	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	3,3	1,1	3,3	2,3	

I.5.3. Az egyes óratervek átlagos heti óraszámai és a tanított tantárgyak gyakorisága

A többféle óratervet alkalmazó iskolák a különböző óratervekben a különböző tantárgyakhoz vagy műveltségi területekhez eltérő számú órát kapcsolnak. A következő táblázatokban az egymástól eltérő óratervek óraszámainak a bemutatása mellett azt is megmutatjuk, hogy egy-egy műveltségi területen belül egy-egy tantárgyat hány iskola említett, azaz hány iskolában fordul elő az adott tantárgy tanítása. Ezek a táblázatok is tartalmazzák az egy-egy tantárgyra fordított átlagos óraszámokat. Ez az elemzés lehetővé teszi, hogy belepillantsunk az iskolák szintjén megjelenő óratervek sokféleségébe.

Az egyes műveltségi területeken belüli tantárgyak előfordulása és ezek óraszámai óratervenként az 1. évfolyamon

Néhány fontosabb megállapítás:
6	Az 1. évfolyamon megfigyelhető, hogy ha két vagy több óraterv is helyet kap az iskolák tantervében, akkor az első óratervre (amit "A"-val jelölünk) átlagosan több óraszámot kért, illetve hagyatott jóvá az iskola, mint a második ("B") vagy különösen a harmadik ("C"), negyedik ("D") óratervre. 
6	Az első évfolyamon – valamennyi óratervben külön és összegezve is – az Anyanyelv és irodalom műveltségi terület szerepel a legnagyobb hangsúllyal, ami lényegében megfelel a NAT javaslatainak (a NAT a teljes időkeret egyharmada-kétötöde közötti arányt javasol anyanyelv és irodalomra fordítani az első évfolyamon). 
6	Összességében igen sok óraszámot kaptak az iskolák a művészetek, valamint a matematika számára. Nagyjából azonos az össz-óraszáma a Testnevelés és sport, az Élő idegen nyelv, az Ember és társadalom, az Ember és természet, a Földünk és környezetünk, valamint az Életvitel és gyakorlati ismeretek területeknek. A legkisebb óraszámkeretet az Informatika számára határozták meg az iskolák az 1. évfolyamokon.
6	
Tekintve, hogy eredményeink egyelőre csak az 1. és a 7. évfolyamra vannak, az 1. évfolyamos idegen nyelvtanítás óraszámainak interpretálásánál óvatosnak kell lennünk. Az, hogy az első évfolyamon átlagosan csak 1,4 órát fordítanak idegen nyelv oktatására, nem jelenti azt, hogy idegen nyelvet nem oktatnak iskoláink a kisgyerekeknek. Ez az a műveltségi terület, ahol tapasztalataink szerint az évfolyamonkénti feldolgozás meglepetéseket okozhat majd, ugyanis sok iskola helyi tanterve szerint az idegen nyelv oktatása a 2., 3. és a 4. évfolyamon kezdődik. Fel kell ugyanakkor hívni a figyelmet arra is, hogy az 1,4-es átlagban komoly szerepe van a magas óraszámban oktatott nemzetiségi nyelvnek is.
6	Az "anyanyelv és irodalom" műveltségi területen belül a magyar nyelv és irodalom tantárgy jelenik meg leggyakrabban és a legmagasabb átlagos heti óraszámmal. A "művészetek" területén a hagyományos ének-zene mellett azonos súllyal szerepel az új típust képviselő vizuális kultúra elnevezésű tantárgy. 
6	A "matematika" műveltségi terület képviseli a leghagyományosabb formákat: akár a matematikát mint tantárgyat, akár az egész műveltségi területre utaló "matematika" elnevezést használják, igen nagy számú órát szánnak erre az iskolák az 1. évfolyamon. 
6	Az "ember és társadalom" műveltségi területet leginkább a “társadalmi ismeretek” tantárgy vagy az egész műveltségi területre utaló komplex elnevezésű tantárgy képviseli a leggyakrabban.  
6	Az "ember és természet" tematikát a NAT intencióinak megfelelően leggyakrabban és legmagasabb óraszámban a “természetismeret” tantárgy keretében oktatják az 1. évfolyamon. 
6	A "földünk és környezetünk" , valamint az "informatika" műveltségi területek alig jelennek meg az 1. évfolyamon. 
6	Az "életvitel és gyakorlati ismeretek" területét leginkább a “technika” tantárgy jeleníti meg. A "testnevelés és sport" keretében a műveltségi területtel azonos elnevezésű tantárgy a leghangsúlyosabb.

Anyanyelv és irodalom (1. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Magyar nyelv és irodalom	9,0	8,7	8,3	463	9,2	3,1	
Magyar nyelv	2,9	1,0	0,0	17	2,7	1,6	
Irodalom	4,1			11	3,9	0,9	
Kisebbségi nyelv és irodalom	4,7	10,0		11	4,2	2,0	
Kommunikáció	1,0			2	1,0	0,0	
Egyéb tantárgy	1,3	1,5	3,0	39	1,3	0,7	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	8,8	7,8	7,7	33	8,6	1,7	

Művészetek (1. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Ének-zene	1,2	1,5	1,3	485	1,2	0,6	
Tánc és dráma	1,0	1,0	1,3	92	1,0	0,6	
Vizuális kultúra	1,2	1,3	1,2	277	1,2	0,7	
Mozgóképkultúra és médiaismeret	1,0			3	1,0	0,0	
Néptánc	1,1	0,5		10	1,0	0,4	
Egyéb tánc				0			
Környezetkultúra				0			
Rajz	1,1	1,2	1,4	193	1,1	0,6	
Fotó				0			
Báb	1,0	0,8		9	0,8	0,5	
Művészettörténet				0			
Hangszeres zene	1,1	1,0		4	1,1	0,7	
Egyéb tantárgy	2,0	2,8	1,0	7	1,9	1,2	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	2,2	1,8	2,3	15	2,0	1,3	

Élő idegen nyelv (1. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
1. nyelv: angol	1,4	1,5	2,3	31	1,3	1,1	
1. nyelv: francia	2,0			1	2,0	,	
1. nyelv: német	1,8	2,0	2,5	36	1,6	1,3	
1. nyelv: nemzetiségi nyelv	5,2	5,0		26	4,5	1,9	
1. nyelv: holt nyelv				0			
1. nyelv: egyéb nyelv				0			
2. nyelv: angol	1,4	2,3	1,0	7	1,0	0,5	
2. nyelv: francia	2,0			1	2,0	,	
2. nyelv: német	1,8	2,0	2,5	36	1,6	1,3	
2. nyelv: nemzetiségi nyelv	5,2	5,0		26	4,5	1,9	
2. nyelv: holt nyelv				0			
2. nyelv: egyéb nyelv				0			
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,4	1,8	3,7	42	1,4	0,7	

Matematika (1. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Matematika	5,4	5,1	4,8	493	5,5	1,7	
Statisztika				0			
Egyéb tantárgy	1,1	1,3	1,0	22	1,0	0,5	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	4,9	4,0		9	4,6	2,1	

Ember és társadalom (1. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Társadalmi ismeretek	0,9	1,3	1,0	22	1,0	0,4	
Társadalmi, állampolgári, gazdasági ism.	1,0	1,0	1,0	1	1,0	,	
Állampolgári ismeretek				0			
Gazdasági ismeretek				0			
Vállalkozási ismeretek				0			
Emberismeret	0,9		1,0	9	0,8	0,3	
Önismeret	1,0			1	1,0	,	
Történelem				0			
Honismeret				0			
Hittan	2,0			5	2,0	0,0	
Osztályfőnöki	1,0	1,0	1,0	12	1,0	0,1	
Egyéb tantárgy	0,9	0,5	0,5	16	0,9	0,2	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,0	1,0	0,8	10	0,9	0,2	

Ember és természet (1. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Természetismeret	1,1	1,2	1,1	398	1,1	0,4	
Fizika				0			
Kémia				0			
Biológia	1,0			1	1,0	,	
Emberismeret				0			
Egyéb tantárgy	1,6	1,5		14	1,4	0,8	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,0	1,0	1,0	10	1,0	0,2	

Földünk és környezetünk (1. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Földrajz		2,0		1	1,0	,	
Környezetvédelem				0			
Egyéb tantárgy	1,5	2,0		4	1,4	0,8	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám				0			

Informatika (1. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Számítástechnika	0,9	1,2	1,0	16	0,7	0,3	
Könyvtárismeret	0,6	0,5		3	0,4	0,2	
Tömegkommunikáció				0			
Egyéb tantárgy				0			
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,0			1	1,0	,	

Életvitel és gyakorlati ismeretek (1. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Technika	1,0	1,1	1,1	412	1,1	0,4	
Háztartástan	0,7			5	0,7	0,3	
Pályaorientáció	1,0			1	1,0	,	
Modellezés				0			
Közlekedési ismeretek	1,0			1	0,5	,	
Mezőgazdasági ismeretek				0			
Egészségtan				0			
Osztályfőnöki	1,1	0,5		9	1,1	0,8	
Egyéb tantárgy	1,3	1,3	1,0	21	1,3	0,9	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,2	1,2	1,0	52	1,2	0,5	

Testnevelés és sport (1. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Testnevelés és sport	2,9	3,1	2,7	490	3,0	1,3	
Egyéb sportágak (úszás, sakk, lovaglás)	1,2	1,8	1,0	21	1,2	0,7	
Egyéb tantárgy	1,7	3,0	2,0	18	1,5	1,1	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	3,3			5	3,3	1,1	

Az egyes műveltségi területeken belüli tantárgyak előfordulása és ezek óraszámai óratervenként a 7. évfolyamon

Néhány fontosabb megállapítás az összesített óraszámokkal kapcsolatban:
6	A 7. évfolyamon már általában több óratervvel dolgoznak az iskolák, mint az 1. évfolyamon. Itt viszont a különböző óratervekben meghatározott különböző mennyiségű óraszámok már valamilyen specializációra utalnak, ezért fordul elő például a “természetismeret” az "A" óratervben mindössze 1,2 órában, a "B" óratervben viszont 2,3 órában. 
6	Az elemszámok azt mutatják, hogy az adott tantárgy a vizsgált – illetve az eddig feldolgozott 500 – iskolából hány esetben került be az óratervekbe. A “kommunikáció” tantárgynál például látható, hogy a 500 vizsgált tantervben mindössze négyszer hangzott el.
6	Az "anyanyelv és irodalom" keretében sokféle tantárgy fordul elő, leghangsúlyosabban a “magyar nyelv és irodalom”.
6	A "művészetekben" az “ének-zene” és a “vizuális kultúra” foglalja el a vezető helyet.
6	Az "élő idegen nyelvek" sorában a német nyelv említése volt a leggyakoribb.
6	A "matematikát" a 7. évfolyamon is leginkább hagyományos keretek között oktatják.
6	Az "ember és társadalom" műveltségi területen belül a “történelem”, az “osztályfőnöki” és az “állampolgári ismeretek” kapják a legnagyobb hangsúlyt.
6	Az "ember és természet" területen bár nem valamennyi iskolában, de majdnem mindenhol megjelenik a 7. évfolyamon a kémia, fizika, biológia tantárgy.
6	A "földünk és környezetünk" műveltségi területen a földrajz dominál, de a terület komplex tanítása is több esetben előfordul.
6	Az "informatika" elsősorban a számítástechnika révén kerül az óratervekbe, de átfogó elnevezésével is gyakran találkozhatunk.
6	Az "életvitel és gyakorlati ismeretek" körében a “technika”, az “osztályfőnöki”, a “háztartástan”, a “pályaorientáció” kapnak kiemelkedő hangsúlyt. 
6	A hagyományos "testnevelés és sport" mellett egyéb sportágak is bekerülnek a keretekbe.

Anyanyelv és irodalom (7. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	D óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Magyar nyelv és irodalom	4,3	4,1	4,0	4,5	348	4,3	1,2	
Magyar nyelv	2,3	2,0	2,1		152	2,2	1,2	
Irodalom	2,4	2,2	2,1		148	2,3	1,0	
Kisebbségi nyelv és irodalom	4,9	10,0			11	4,0	1,1	
Kommunikáció	1,3				4	1,3	0,6	
Egyéb tantárgy	1,3	1,9	1,2	3,5	28	1,1	0,8	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	3,8	3,9	3,5	4,5	25	3,8	1,3	

Művészetek (7. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	D óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Ének-zene	1,3	1,3	1,4	1,1	490	1,3	0,6	
Tánc és dráma	0,8	0,7	1,0	0,5	97	0,8	0,4	
Vizuális kultúra	1,3	1,3	1,3	1,0	305	1,3	0,5	
Mozgóképkultúra és médiaismeret	0,9	0,8	1,0	0,5	32	0,9	0,6	
Néptánc	0,9	1,0			4	0,8	0,4	
Egyéb tánc	1,0	1,0			2	1,0	0,0	
Környezetkultúra	2,0				1	2,0	,	
Rajz	1,3	1,2	1,4	1,0	176	1,3	0,5	
Fotó					0			
Báb	1,0				1	1,0	,	
Művészettörténet	1,0				3	1,0	0,0	
Hangszeres zene	1,0				1	1,0	,	
Egyéb tantárgy	1,7	2,5	1,5	1,5	8	1,5	0,7	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	2,2	1,5	2,0	2,0	12	2,0	1,0	

Élő idegen nyelv (7. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	D óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
1. nyelv: angol	3,9	3,9	3,3	3,5	88	3,5	1,5	
1. nyelv: francia	3,3				4	2,3	0,5	
1. nyelv: német	3,3	3,6	4,7		164	3,2	1,4	
1. nyelv: nemzetiségi nyelv	5,4	3,8			19	4,2	2,4	
1. nyelv: holt nyelv					0			
1. nyelv: egyéb nyelv	3,0	3,0			5	3,0	1,7	
2. nyelv: angol	2,5	3,5	3,8		39	2,1	1,2	
2. nyelv: francia	3,3				4	2,3	0,5	
2. nyelv: német	3,3	3,6	4,7		164	3,2	1,4	
2. nyelv: nemzetiségi nyelv	5,4	3,8			19	4,2	2,4	
2. nyelv: holt nyelv					0			
2. nyelv: egyéb nyelv	3,0	3,0			5	3,0	1,7	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	4,2	4,1	3,8	4,8	220	4,1	2,2	

Matematika (7. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	D óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Matematika	4,3	4,2	4,0	3,9	491	4,3	1,4	
Statisztika					0			
Egyéb tantárgy	1,4	1,8		1,0	18	1,2	0,7	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	3,7	4,0	3,5		9	4,5	2,8	

Ember és társadalom (7. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	D óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Társadalmi ismeretek	1,5	1,7	1,5	0,5	54	1,5	0,8	
Társadalmi, állampolgári, gazdasági ism.	1,2	1,3			23	1,2	0,8	
Állampolgári ismeretek	2,0	2,2	2,5		21	2,0	0,6	
Gazdasági ismeretek	1,0				1	1,0	,	
Vállalkozási ismeretek					0			
Emberismeret	1,0	0,9	0,7	0,5	111	1,0	0,3	
Önismeret	0,9				4	0,9	0,3	
Történelem	2,2	2,2	2,1	2,4	427	2,2	0,6	
Honismeret	0,5				1	0,2	,	
Hittan	1,9	1,7	1,0		7	1,7	0,4	
Osztályfőnöki	1,0	0,9	0,9	1,0	111	0,9	0,2	
Egyéb tantárgy	0,8	1,3	0,5	0,5	17	0,9	0,4	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	2,6	2,7	2,5		22	2,7	0,8	

Ember és természet (7. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	D óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Természetismeret	1,2	2,3	2,1	4,0	27	1,1	0,5	
Fizika	1,7	1,6	1,6	1,5	494	1,7	0,5	
Kémia	1,7	1,6	1,6	1,6	494	1,7	0,5	
Biológia	1,7	1,7	1,6	1,7	491	1,7	0,5	
Emberismeret					0			
Egyéb tantárgy	1,0	1,0	1,0		27	1,0	0,4	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	3,2	2,9			7	3,1	3,3	

Földünk és környezetünk (7. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	D óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Földrajz	1,7	1,7	1,6	1,7	473	1,7	0,5	
Környezetvédelem	1,1				4	1,1	0,6	
Egyéb tantárgy	1,2	1,0	1,0		3	0,9	0,6	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,8	1,7	1,5		20	1,9	0,6	

Informatika (7. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	D óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Számítástechnika	1,7	1,6	1,6	1,8	393	1,6	0,8	
Könyvtárismeret	0,8	1,0	2,0		22	0,8	0,5	
Tömegkommunikáció	1,0				1	1,0	,	
Egyéb tantárgy	1,3	1,8			4	1,1	0,8	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,7	1,7	1,5	1,3	100	1,7	0,8	

Életvitel és gyakorlati ismeretek (7. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	D óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Technika	1,4	1,6	1,6	2,1	386	1,4	0,7	
Háztartástan	1,2	1,2	1,3	1,0	62	1,1	0,7	
Pályaorientáció	0,9	0,9	1,0		39	0,9	0,4	
Modellezés					0			
Közlekedési ismeretek	1,0				2	0,7	0,5	
Mezőgazdasági ismeretek	0,5				1	0,5	,	
Egészségtan	1,0				1	1,0	,	
Osztályfőnöki	1,0	0,9	0,9	1,0	122	1,0	0,4	
Egyéb tantárgy	1,0	0,7	0,5		11	0,8	0,5	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	1,7	1,7	1,8	1,5	80	1,7	1,2	

Testnevelés és sport (7. évfolyam)
	A óraterv	B óraterv	C óraterv	D óraterv	Elem-szám	Átlag	Szórás	
Testnevelés és sport	3,0	3,1	2,7	3,3	491	3,0	1,1	
Egyéb sportágak (úszás, sakk, lovaglás)	1,5	1,6	1,7		32	1,4	0,6	
Egyéb tantárgy	1,6	1,6	1,8		24	1,4	1,1	
Műveltségi terület szerint tanított óraszám	2,5	3,0	2,8		7	3,3	2,3	

II. A 11-12. évfolyam (az érettségire felkészítő szakasz) sajátosságai

A középiskolák két felső évfolyamán előzetesen azt vizsgáltuk meg, milyen heti óraszámban szerepelnek az érettségire felkészítő tantárgyak. Az adatkérésnél megkülönböztettük a normál tantárgyi óraszámokat, valamint a középszintű és az emelt szintű érettségire készítő csoportok óraszámait. A normál tantárgyi óraszámoknál azok az iskolák adták meg óraszámaikat, amelyek még nem tesznek különbséget a közép- és emelt szintű oktatás között. Elsődleges adataink ezen a területen több szempontból is igen érdekesek lehetnek, ugyanis a 11. és 12. évfolyamra a vizsgaszabályzat nem tartalmaz óraszám-javaslatokat (a kiindulópont itt csak a Közoktatási törvény lehet). Az iskolák e területen nyilván sok esetben csak terveiket fogalmazták meg, amely megvalósítása az érvényben lévő szabályok szerint a jövőben (4 év múlva) várható.
•	A normál, a középszintű és az emelt szintű óraszámok egybevetése alapján elmondható, hogy szinte valamennyi érettségi tantárgyat az emelt szintű órakeretben kívánják oktatni, nagyobb óraszámban, kivételt képez azonban az idegen nyelv, amelyre a normál tantárgyi keretben jut a legtöbb óra. 
•	A normál tantárgyi keretben az idegen nyelv mindkét évfolyamon a legtöbb óraszámot "viszi el", az utolsó évben kissé csökkentett óraszámmal. A magyar nyelv és irodalom, valamint a matematika azonos súllyal szerepelnek, mégpedig mindkét évben azonos óraszámmal. A történelmet kevesebb órában oktatják.
•	A középszintű érettségire felkészítő csoportokban az idegen nyelv tanításánál tapasztalunk mind a normál, mind az emelt szintű tantárgyi keretnél alacsonyabb átlag-óraszámot, ami arra vezethető vissza, hogy a normál tantárgyi keretben a 2 nyelv oktatása, az emelt szintűben pedig az egy nyelvnek, de megemelt óraszáma növeli az oktatási keretet.
•	Az emelt szintű érettségire készítő csoportokban nem az idegen nyelv, hanem a magyar nyelv és irodalom kapja a legnagyobb hangsúlyt. E csoportok óraszámai – az idegen nyelvtől eltekintve – meghaladják a normál és a középszintű formákét. A magyar nyelv és irodalom, valamint a matematika óraszáma – eltérően a normál és a középszinttől – megnő az utolsó tanévben. 

Az érettségi tantárgyak átlagos heti óraszáma a 11. és a 12. évfolyamon

	normál tantárgyi	középszintű	emelt szintű	
	átlagos heti óraszám*)	érettségire felkészítő átlagos heti óraszám	
	11. évf.	12. évf.	11. évf.	12. évf.	11. évf.	12. évf.	
	N		N		N		N		N		N		
Magyar nyelv és irodalom	123	4,1	116	4,1	70	4,9	65	4,9	67	6,0	66	6,1	
Történelem	122	3,0	116	2,9	66	3,5	62	3,6	66	5,1	64	5,4	
Matematika	122	4,3	115	3,9	69	5,0	64	4,5	70	5,8	67	5,9	
Idegen nyelv	119	4,7	111	4,4	68	4,6	64	4,0	68	5,4	65	5,4	
*) Azoknak az iskoláknak az óratervei alapján, amelyek még nem készítettek közép- és emelt szintű érettségi óratervet, hanem a most működő óratervük alapján adták meg az óraszámokat.

Más oldalról megközelítve a kérdést azt tudjuk megmondani, hogy az iskolák hány százalékában találhatunk az érettségi tantárgyak esetében normál-, középszintű- és emelt szintű csoportokat. Az alábbi táblázat adataiból a következőkre lehet következtetni: 
•	Egyfelől arra, hogy a helyi tantervi tervezés szintjén a középiskolák körében milyen arányban indult el az alkalmazkodás a kétszintű érettségi új rendszeréhez. Az érettségi tantárgyak esetében a teljes mértékű alkalmazkodás az iskolák mindössze egytizedében történt meg, a részleges alkalmazkodás további 45-50% esetében. Az intézmények körülbelül 40%-a a helyi tanterveiben, illetve az órakeretei felosztásában egyelőre nem mutat olyan változást, amely a kétszintű érettségire való differenciált felkészülést szolgálná.
•	Mind a négy érettségi tantárgynál azonos tendenciaként írható le, hogy az iskolák körülbelül 40 %-ában ezeket csak normál tantárgyi keretben oktatják, további kb. egyötödük esetében kétféle formával találkozhatunk: a normál- és közép- vagy a normál- és emelt szintű megoldásokkal. Az iskolák közel egyharmada pedig mindhárom lehetőséggel él. Igen ritka, hogy ne indítanának normál csoportot, csak közép- és emeltszintűt, illetve e kettő közül csak az egyik típusú csoportot indítanák.

Milyen szintű oktatás folyik a 11. és a 12. évfolyamon
(az iskolák %-ában)

	Magyar	Történelem	Matematika	Idegen nyelv	
	11. évf.	12. évf.	11. évf.	12. évf.	11. évf.	12. évf.	11. évf.	12. évf.	
Csak normál tantárgyi óra van	41,0	40,9	42,0	43,2	39,9	41,2	39,3	40,9	
Normál- és közép- vagy emelt szintű óra van	20,1	19,7	21,0	18,9	20,3	18,3	21,5	18,1	
Csak közép- és/vagy emelt szintű óra van	11,5	12,1	11,6	12,1	11,6	12,2	11,9	12,6	
Mindhárom óratípust alkalmazzák	27,3	27,3	25,4	25,8	28,3	28,2	27,4	28,3	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	100,0	100,0	100,0	100,0	100,0	

III. A helyi tanterv tantárgyi és óraszám változásai

III.1. Óraszám-változások a NAT előtti helyzethez képest

Az új helyi tantervek kialakítása során az iskolák a pedagógiai programjuknak megfelelően határozták meg az egyes műveltségi területek, illetve a hozzájuk tartozó tantárgyak óraszámait. Ezek az óraszámok sok esetben lényegesen eltértek a NAT előtti keretektől. Az alábbi táblázatban az új helyi tanterv előtti heti átlagos óraszámokat mutatjuk be évfolyamonként. Az átlagos óraszámok értékének folyamatos emelkedése a 10. évfolyamon érte el a csúcsát, s ekkor állt meg, illetve csökkent valamelyest az érettségihez közeledve. 

A NAT előtti heti átlagos óraszám évfolyamonként

Évfolyam	Óraszám	
	N	Átlag	
  1. évfolyam	502	21,53	
  2. évfolyam	500	23,22	
  3. évfolyam	500	25,12	
  4. évfolyam	499	26,00	
  5. évfolyam	476	27,01	
  6. évfolyam	477	28,67	
  7. évfolyam	489	28,88	
  8. évfolyam	489	29,40	
  9. évfolyam	113	35,77	
10. évfolyam	108	37,31	
11. évfolyam	98	36,86	
12. évfolyam	97	35,11	

A kutatás eredményeinek eddigi feldolgozottsága még nem teszi lehetővé, hogy valamennyi évfolyamon összehasonlítsuk az óraszám-változásokat a NAT előtti helyzethez képest. Ezért ismét azt a két évfolyamot emeljük ki, amely az idei tanévben nagy valószínűséggel elkezdte a helyi tanterv szerinti működést. Mindkét évfolyamon megnőtt a heti átlagos óraszám, az 1. évfolyamon 2 órával, a 7. évfolyamon 4 órával.

Az 1. és a 7. évfolyam heti átlagos óraszám-változása

	NAT előtti heti átlagos óraszám	A helyi tanterv szerinti heti átlagos óraszám	
1. évfolyam	21,5	23,7	
7. évfolyam	28,9	33,2	

Bár a táblázatban az óraszám növekedést mutat, az adatot – a korábban említett korrekciós lehetőségek miatt – óvatosan kell kezelni. A kutatás jelenlegi szakaszában arra még nem tudunk egyértelmű választ adni, hogy az itt aggregáltan jelentkező óraszám-növekedés a korábbinál erőteljesebb differenciálásból vagy a tanulók órarendi óraszámának további növeléséből adódnak-e.

III.2. A jóváhagyott és a szükségesnek tartott óraszámok 

Jóllehet a kiemelt két évfolyam tanúsága szerint megnövekedett a heti óraszám, mégis az iskolák jelentős részénél kiderült, hogy a pedagógiai programjukban megfogalmazott célok eléréséhez még ez az óraszám sem elegendő. Az előbbi táblázatban jelzett növekedés ellenére az iskolák fele azt jelezte, hogy a fenntartó által rendelkezésére bocsátott órakeret nem elegendő a pedagógiai programjukban megfogalmazott célok eléréséhez. Ugyanakkor azt is látni kell, hogy minden második iskola saját megítélése szerint eredményes alkut folytatott le fenntartójával: saját nyilatkozata szerint elegendő az óramennyiség céljai megvalósításához. A “másik” ötven százalék a válaszadáskor viszonyításként feltehetően az alkufolyamat során általa igényelt óramennyiséghez viszonyított.

A jóváhagyott és a szükségesnek tartott óraszám viszonya
(az iskolák %-ában)

A fenntartó által jóváhagyott óraszám kevesebb,  mint amennyi szükséges	54,7	
A fenntartó által jóváhagyott és a szükséges óraszám megegyezik	43,8	
A fenntartó által jóváhagyott óraszám több,  mint amennyi szükséges	1,5	
ÖSSZESEN:	100,0	

Az eddig vizsgált iskolákat tekintve összességében (valamennyi évfolyamot egybevéve) átlagosan kb. heti 31 órával többet tartanának szükségesnek, mint amennyit a fenntartójuk jóváhagyott. Ez a 31 óra természetesen megoszlana a különböző évfolyamok és műveltségi területek között. Nem ítélhetjük ezt az igényt túlságosan magasnak, ha abból indulunk ki, hogy egy 8 évfolyamos, 16 tanulócsoportos átlagos általános iskola heti törvényes minimálás óraszáma, abban az esetben, ha a fenntartó csak a kötelezően előírt minimumot biztosítja, kb. 455 óra.

A jóváhagyott és a szükségesnek ítélt óraszámokat összehasonlító táblázatunk óraszámai átlagot tartalmaznak, így csak a különbség nagyságrendje értelmezhető, az abszolút számok nem, nem lévén viszonyítás a tanulócsoportok számához.

A jóváhagyott és a szükségesnek tartott óraszám eltérése
A fenntartó által jóváhagyott, a helyi tanterv szerinti heti óraszám összesen:	496,1	
A pedagógiai program céljainak eléréséhez hány óra lenne szükséges:	527,5	
A JÓVÁHAGYOTT ÉS A SZÜKSÉGESNEK TARTOTT ÓRASZÁM KÜLÖNBSÉGE:	– 31,4	

III.3. Tantárgyi újdonságok a helyi tantervben 

A helyi tanterv nem csak az óraszámokat tekintve hozott változásokat a korábbi tantervhez képest, hanem lényegesen átalakította a tantárgyi-tematikai szerkezetet is. Sok új tantárgyat építettek be az iskolák az új tantervbe, s ezek oktatását vagy már megkezdték, vagy a jövőben indítják útnak. Az alábbi táblázatban csak az eddig feldolgozott "Óratervi adatlapok" összesített eredményeit tudjuk bemutatni. Az egyes tantárgyak mellet azt tüntetjük fel, hogy az iskolák hány százaléka említette az adott tantárgyat az újonnan kidolgozott helyi tanterv újdonságaként. Természetes, hogy ebben bizonyos hagyományos tantárgyak – mint pl. a magyar nyelv vagy az irodalom – nem jelentkeznek újdonságként, mert korábban is végig kísérték a különböző oktatási periódusokat. Más hagyományos tantárgyak esetében viszont – mint például az ének vagy a rajz – előfordul, hogy újdonságként szerepelnek valamelyik évfolyam tananyagában. A leggyakrabban említett újdonság a számítástechnika, emellett a társadalmi ismeretek, az emberismeret, a természetismeret, a tánc és a dráma, a vizuális kultúra és az egyéb tánc tantárgyak jelezték leginkább a változást. (Az üresen maradt kockák eddig még nem töltődtek föl számottevő említéssel.)

Új tantárgyként szereplő tárgyak említése
(az iskolák %-ában)

Magyar nyelv és irodalom	,4	
Magyar nyelv		
Irodalom 		
Kisebbségi nyelv és irodalom		
Kommunikáció	,8	
Ének-zene	4,6	
Tánc és dráma	11,4	
Vizuális kultúra 	8,3	
Mozgókép kultúra és médiaismeret	5,4	
Néptánc 	,8	
Egyéb tánc	5,7	
Környezetkultúra	,4	
Rajz	1,5	
Fotó 		
Báb 	,4	
Művészettörténet 	1,2	
Hangszeres zene (furulya) 		
Angol 	1,9	
Francia 	,1	
Német 	1,5	
Nemzetiségi nyelv 		
Holt nyelv 		
Egyéb nyelv 	,1	
Idegen nyelv általában	1,5	
Társadalmi ismeretek 	16,4	
Társadalmi, állampolgári, gazdasági ismeretek 	,5	
Állampolgári ismeretek 	,8	
Gazdasági ismeretek 	1,0	
Vállalkozási ismeretek 	,1	
Emberismeret	12,8	
Önismeret 	,5	
Történelem 		
Honismeret 	,4	
Hittan 	,3	
Osztályfőnöki 	1,6	
Természetismeret 	14,4	
Fizika 	,3	
Kémia 	1,8	
Biológia 	3,5	
Földrajz 	3,5	
Környezetvédelem 	,8	
Számítástechnika	40,9	

Új tantárgyként szereplő tárgyak említése (folytatás)
(az iskolák %-ában)

Könyvtárismeret 	2,2	
Tömegkommunikáció 		
Technika.	3,1	
Háztartástan 	3,5	
Pályaorientáció 	2,6	
Modellezés 	,1	
Közlekedési ismeretek 		
Mezőgazdasági ismeretek 		
Egészségtan 	1,6	
Testnevelés és sport 	,5	
Egyéb tantárgyak	26,2	

Az új tantárgyak megjelenése mellett a tantárgyak általános változásairól is beszámoltak az iskolák, mégpedig úgy, hogy felsorolták azokat a tantárgyakat, amelyekben a legjelentősebb változások bekövetkeztek, s e változások tartalmát is felvázolták. Minden egyes változásról elmondták, hogy azt inkább kedvezőnek vagy inkább kedvezőtlennek tartják. Az iskolaigazgatók nagyon sokfajta tantárgy esetében érezték úgy, hogy nagy változáson mentek keresztül:  34 tantárgy került a legnagyobb változások sorába. Az alábbiakban a leggyakrabban említetteket mutatjuk be. Mint látható, a történelem hangzott el a leggyakrabban, de hangsúlyt kapott még a legnagyobb változások sorában a magyar nyelv és irodalom, az ének-zene, az informatika, a biológia és a társadalom ismeret.

Mely tantárgyak esetében történtek a legjelentősebb változások
(az összes említett tantárgy %-ában)

	Az említett tantárgyak 
%-ában	
Történelem	47,9	
Magyar nyelv és irodalom	7,5	
Ének-zene	4,5	
Biológia	3,7	
Informatika	3,4	
Földrajz	3,2	
Fizika	2,2	
Technika	2,2	
Irodalom	2,1	
Társadalmi ismeretek	2,1	

A leginkább megváltozott tantárgyak megítéléséről elmondható, hogy:
•	Összességében több olyan iskola van, amelyik az egyes tantárgyak esetében bekövetkezett változásokat inkább kedvezőtlennek érzékeli, mint ahány iskola kedvezőnek tartja: az eddig kiértékelt iskolák fele jellemezte a legnagyobb változást elszenvedett tantárgyak módosulását kedvezőtlennek, az iskolák több mint egyharmada viszont inkább kedvezőnek értékelte a bekövetkezett tantárgyi változásokat. Ebben az adatban a domináns tényező a történelem, mint a leginkább változó tárgy, illetve a változásának kétségtelen negatív megítélése 
•	A történelem és a biológia változásairól a többség kedvezőtlen véleményt alkotott.  
•	Ezzel szemben a társadalmi ismeretek területén, valamint az informatikában, illetve a számítástechnikában a kedvező változásokat hangsúlyozták az iskolák. 
•	A magyar nyelv és irodalom esetében megosztottak voltak a vélemények: közel ugyanannyian látnak e területen pozitív, mint ahányan negatív változásokat. 

A legjelentősebb tantárgyi változások megítélése
(az iskolák %-ában)

Inkább kedvező	40,5	
Inkább kedvezőtlen	52,7	
Nem tudja	6,8	
ÖSSZESEN	100,0	

III.4. A történelem-oktatás változásai

A történelem tantárgy hozta szinte a legnagyobb változást az oktatásban. A 7. évfolyamon ez a tantárgy jelzi egyúttal a legkifejezőbben, hogy milyen módosítások indultak el a helyi tanterv bevezetése kapcsán. A történelemmel kapcsolatban egyfelől azt mondták el az iskolaigazgatók (illetve a szakos kollégáik), hogy az új helyi tanterv szerint mely évfolyamon tanítják ezt kronologikus rendben, s ezeken az évfolyamokon mely évszámig, eseményig jutnak el a tanév végéig. Másfelől arról tájékoztattak a megkérdezettek, hogy a 7. osztályok melyik témát tárgyalták éppen az adatfelvétel időpontjában (tehát 1998. októberében-novemberében). Az egyes évfolyamok tanév végi tematikája a következő képet mutatja:
•	Az 5. évfolyamon az iskolák túlnyomó többsége a Nyugat-Római Birodalom bukásáig jut el az egyetemes történelemben. A magyar történelemben pedig több mint kétharmaduk a honfoglalással zárja az évet, egynegyedük viszont túljut ezen az eseményen. 
•	A 6. évfolyamon sok esetben elválik a magyar és az egyetemes történelem tematikája: a magyar vonatkozásokban szinte valamennyi iskola az 1500-1800-as évekig jut el, viszont az egyetemes történelemben már kevesebben jutnak el eddig a korig, és közel 18 %-uk csak a középkort tárgyalja.
•	Az általános iskolai 7. évfolyamok teljesen ketté válnak a történelem oktatás területén: az iskolák egyik fele – a NAT ajánlásait követve – visszakanyarodik az őskorhoz, ókorhoz, a másik felük pedig tovább halad a megkezdett kronológiában, és az 1800-as évek utáni korszakot tárgyalja. A középiskolai 7. évfolyamok túlnyomó többsége viszont megkezdte a NAT szerinti történelem oktatást: több mint háromnegyed részük újra tárgyalja az 1500 előtti korszakot.
•	A 8. osztályok egyik fele megint csak a NAT ajánlásai alapján haladva jut el az 1500-1800-as évekig, míg a másik felük megmarad a hagyományos tanterv szerinti kronológiánál, és az új, illetve a legújabb kort dolgozza föl.
•	A 9. évfolyamoknál igen változatos a kép: azok az iskolák, amelyek 7. osztályban megkezdik a NAT ajánlásait követni, azok a 9. évfolyamra jutnak el az új, illetve a legújabb korig (az iskolák fele). A 9. évfolyamok egyharmada viszont visszatér az 1500-as évek előtti korszakokra. Legritkább eset az, amikor az 1500-1800 közti időszak képezi számukra a bejezendő tananyagot. 
•	A 10. évfolyamon az iskolák előbb említett egyharmada átlép a középkorból az újkorba, és e korszak végén fejezi be a tanévet. Az iskolák nagyobbik hányada viszont – megfelelve a NAT ajánlásainak – az új, illetve a legújabb kort tárgyalja. 
•	A 11. évfolyamon az iskolák egy kis hányada még az 1500-1800-as évekig jut csak el, de már egyre határozottabb az iskolák túlsúlya a legújabb kori történelemben. 
•	Míg végül a 12. évfolyamon már egységesen a legújabb kor jelenti a kitűzött végcélt. 

A történelem oktatás kronologikus sorrendje a helyi tantervben az 5. évfolyamon
(az iskolák %-ában)
5. évfolyam
Egyetemes történelem		Magyar történelem		
Nem jutnak el a Római Bir. bukásáig	3,6			
A Római Bir. bukásáig jutnak el	90,0	A honfoglalásig jutnak el	70,8	
Túlhaladnak rajta	6,4	Túlhaladnak a honfoglaláson 	29,2	
Összesen	100,0	Összesen	100,0	

A történelem oktatás kronologikus sorrendje a helyi tantervben a 6-12. évfolyamokon
(az iskolák %-ában)
	1500 előttig 	1500 és 1800 közöttig 	1800 utánig	
	jutnak el a tanév végéig	
	Egyetemes	Magyar	Egyetemes	Magyar	Egyetemes	Magyar	
	történelemből	történelemből	Történelemből	
6. évfolyam	17,5	7,7	81,8	91,9	,7	,4	
7. évfolyam	55,4	51,0	4,6	8,0	40,0	41,0	
8. évfolyam	3,8	1,7	46,5	48,4	49,8	49,9	
9. évfolyam	36,1	34,4	10,5	13,7	53,4	51,9	
10. évfolyam	3,1		34,4	37,8	62,5	62,2	
11. évfolyam	2,7	2,6	13,5	11,8	83,8	85,5	
12. évfolyam					100,0	100,0	

A történelem oktatás kronologikus sorrendje a 7. évfolyamon az iskolák típusa szerint
(az iskolák %-ában)

	Általános iskola	Középiskola	
	Egyetemes	Magyar	Egyetemes	Magyar	
	történelem	Történelem	
1500 előttig jutottak el	52,5	49,5	87,5	72,4	
1500 és 1800 között tartanak	4,8	7,6	2,5	13,8	
1800 utánig jutottak el	42,7	42,8	10,0	13,8	

A történelem oktatás kronologikus sorrendje a 7. évfolyamon 
az iskolák településtípusa szerint
(az iskolák %-ában)

	Egyetemes történelem	Magyar történelem	
	1500-ig	1500-1800	1800 után	1500-ig	1500-1800	1800 után	
Község 1000 fő alatt	50,0	1,4	48,6	47,8	2,9	49,3	
Község 1000 fő fölött	47,0	3,5	49,5	43,9	8,1	48,0	
Egyéb város	62,4	6,9	30,7	56,4	9,6	34,0	
Megyei jogú város	74,1	3,4	22,4	70,4	5,6	24,1	
Budapest	60,0	10,0	30,0	51,4	14,3	34,3	

Kiemeltünk néhány jellegzetesen gyakran említett évszámot az egyes évfolyamok év végéig megcélzott tematikájából. Ezeket mutatja be az alábbi táblázat. 

Jellemző évszámok az egyes tanévek végén
	Egyetemes	Magyar	
	Történelem	
5. évfolyam	476	896, 1711	
6. évfolyam	1640	1711	
7. évfolyam	476, 1000, 1900, 1918	1000, 1301, 1818	
8. évfolyam	1640, 1800, 1990	1790, 1990	
9. évfolyam	1918	1914	
10. évfolyam	1990	1990	
11. évfolyam	1900	1900, 1914	
12. évfolyam	1990	1990, 1998	

A 7. évfolyamokon éppen tárgyalt tematikákból a következők állapíthatók meg:
•	Úgy tűnik, hogy az iskolák több mint fele követi a NAT ajánlásait: ők jelenleg vagy az őskorban-ókorban "kalandoznak", vagy valamilyen történeti metszetet, életmód-történetet tárgyalnak. 
•	Az iskolák kevesebb mint fele jelen pillanatban az újkorral ismerkedik, illetve egy igen kis hányaduk még a középkort tárgyalja. Ők feltehetően az előző 6. évfolyam kronológiáját folytatják ebben a tanévben.

Milyen témát tárgyalnak jelenleg a 7. évfolyamon 
(1998. októberében, novemberében)
(az iskolák %-ában)

az ősközösséget,  az ókort veszik	50,2	
életmód-történetet, történeti metszeteket vesznek	8,7	
a középkort veszik	7,3	
az újkort veszik	33,8	
ÖSSZESEN	100,0	

A történelem tanításában megfigyelhető változásokból viszonylag jól következhetünk arra
 – ami közvetlenül kapcsolódik kutatásunk alapvető kérdéséhez –, hogy a NAT mennyire vált az intézményi szintű tantervi tervezés meghatározó elemévé. Abból a tényből, hogy a hetedik évfolyamon az iskolák több mint ötven százaléka a történelem kronologikus feldolgozásában az 1500-as év előtt tart, arra következtethetünk, hogy többségük 1998-ban a NAT-nak megfelelő tantervi tervezésre állt át. Adataink alapján egyelőre nem tudjuk megválaszolni azt a kérdést, hogy azok az iskolák, amelyek ezt a váltást nem tették meg, milyen stratégiát követnek. Feltételezhető, hogy egy részük az elkövetkező években, fokozatosan kívánt átállni a NAT-nak megfelelő tanítási rendre, de valószínűleg van jó néhány olyan intézmény, illetve fenntartó, amely – azt feltételezve, hogy a NAT felülvizsgálata e területen változást hoz – arra számított, hogy a korábbi tanítási rend hosszabb távon is fenntartható. A többi évfolyam óraterveinek a feldolgozása, illetve az óratervek és az intézményi várakozások együttes elemzése erre részben magyarázatot adhat. 

III.5. A tankönyv-használat változásai

A 7. évfolyamra vonatkozóan arról is információkat gyűjtöttünk, hogy milyen tankönyveket használnak az iskolák: ugyanazt, mint tavaly, vagy most, a helyi tanterv bevezetésének évében új tankönyvekből tanítanak. Az eddig feldolgozott "Óratervi adatlapok" eredményei szerint a legtöbb tantárgynál legalább az iskolák egyötöde váltott új tankönyvre, de a változtatók hányada egyes tantárgyaknál eléri a 60 %-ot is. Ezekből az adatokból közvetetten ugyancsak lehet következtetni arra, hogy a NAT-nak megfelelő programokhoz való intézményi szintű alkalmazkodás milyen mértékű. 
•	
Történelemből és fizikából az iskolák nagyobbik fele kezdett új tankönyvből oktatni.
•	A matematikában őrizte meg a legtöbb iskola a régi tankönyveket.
•	Az idegen nyelvek területén is kevéssé volt jellemző a változtatás.
•	Az éneket idén is többnyire ugyanabból a könyvből tanítják, mint tavaly.
•	A magyar oktatásnál eléggé megoszlanak az iskolák: közel felük változtatott, valamivel több mint felük viszont nem változtatott a régi tankönyvein. 

Új, illetve a régi tankönyvek használata a 7. évfolyamon
(az iskolák %-ában)

Tantárgyak:	Ugyanazt használják	Újat használnak	ÖSSZESEN	
Magyar	56,1	43,9	100,0	
Történelem	38,0	62,0	100,0	
első idegen nyelv	78,2	21,8	100,0	
második idegen nyelv	69,1	30,9	100,0	
matematika	87,5	12,5	100,0	
fizika	37,6	62,4	100,0	
ének	73,5	26,5	100,0	

IV. A HELYI TANTERV ILLESZKEDÉSE A NAT-HOZ

A Nemzeti alaptanterv számos területen és sokféle vonatkozásban határozott meg új követelményrendszert. Az iskoláknak erre különösen tartalmi oldalról kellett felkészülniük, illetve változtatásokat kigondolniuk, s ezeket az új helyi tantervükbe beilleszteniük. Azt is maguk határozhatták meg, hogy milyen területeken kívánnak hozzáadni a NAT minimális követelményeihez, de voltak olyan tényezők, amelyek esetleg gátolták a célok megvalósíthatóságát. De nem csak az új tartalmak megtervezése jelentheti a változásokhoz való alkalmazkodást, hanem azoknak a körülményeknek a biztosítása is, amelyek lehetővé teszik az újdonságok közvetítését és hatékony befogadását. Ennek érdekében az iskoláknak egyfelől át kellett gondolniuk, hogyan biztosítsák az átmenetet az egymásra épülő évfolyamok oktatásánál, s gondoskodniuk kellett vagy kell majd a megfelelő felkészültségű pedagógus-állományról is, akik ezeket az új tartalmakat magas színvonalon tudják átadni. 

IV.1. A helyi tanterv illeszkedése a NAT-hoz

A helyi tantervek bizonyos esetekben hozzáadhattak a NAT-ban rögzített minimális követelményekhez, más esetekben viszont kénytelenek voltak elvenni azokból. Kiemeltünk néhány tantárgyat a 6., a 8. és a 10. évfolyamról, és azt vizsgáltuk, melyeknél haladja meg az iskolák helyi tanterve a NAT követelményeit, melyeknél egyezik meg azokkal, és melyeknél nem éri el ezeket a kívánalmakat. (Feltételezhetjük, hogy a válasz nem csak szakmai, hanem etikai problémát is okozhatott, mivel a kérdést egyfajta "számonkérésnek" is értelmezhették az igazgatók. Ennek ellenére úgy véltük, a válaszadónak lehetősége van az illeszkedési gondokat valamelyest kicsinyíteni, a "követelményeknek való nem megfelelést"  az azokkal való legalább "megegyezés" kategóriájába sorolással.) A válaszok azt jelzik, hogy az iskolák helyi tantervei az esetek többségében inkább meghaladják a NAT elvárásait. 
•	Az iskoláknak csak nagyon kis hányada tájékoztatott arról, hogy bizonyos tantárgyak esetében nem tudja elérni a NAT követelményeit. Az általunk felsorolt tantárgyak közül a 10. évfolyamon tanítandó idegen nyelv és a 6., 8. évfolyamos történelem bizonyultak ilyen problémának. 
•	Összességében leginkább a 6. és a 8. évfolyamos magyar, illetve matematika területén tudták meghaladni a követelményeket. Legjelentősebb mértékben pedig a 10. évfolyamos magyarban és matematikában adtak hozzá a kívánalmakhoz. 
•	Az elvárásoknak legnagyobb mértékben a 10. évfolyamos történelem és matematika esetében tudtak megfelelni.

A helyi tanterv és a NAT követelményeinek viszonya
(az iskolák %-ában)

	A HELYI TANTERV A NAT MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEIT…	
TANTÁRGYAK:	Jelentősen 	Kissé 	Megegye-	Nem éri 	ÖSSZE-	
	Meghaladja	zik vele	el	SEN	

magyar a 6. évfolyamon	10,2	54,9	34,2	,8	100,0	
magyar a 8. évfolyamon	12,1	52,5	34,8	,6	100,0	
magyar a 10. évfolyamon	16,7	41,0	41,0	1,4	100,0	
történelem a 6. évfolyamon	14,5	43,6	39,5	2,4	100,0	
történelem a 8. évfolyamon	15,5	46,1	36,9	1,5	100,0	
történelem a 10. évfolyamon	15,4	38,5	43,4	2,8	100,0	
idegen nyelv a 6. évfolyamon	15,3	42,5	40,1	2,2	100,0	
idegen nyelv a 8. évfolyamon	16,8	40,5	40,3	2,3	100,0	
idegen nyelv a 10. évfolyamon	23,8	32,9	37,8	5,6	100,0	
matematika a 6. évfolyamon	10,4	51,4	37,5	,8	100,0	
matematika a 8. évfolyamon	12,3	50,0	36,8	1,0	100,0	
matematika a 10. évfolyamon	15,1	40,4	42,5	2,1	100,0	

A helyi tanterv és a NAT követelményeinek viszonya a 10. évfolyamon 
az iskolák típusa szerint 
(az iskolák %-ában)

 Magyar	A HELYI TANTERV A NAT MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEIT…	
	Jelentősen 	Kissé 	Megegye-	Nem éri 	ÖSSZE-	
	meghaladja	zik vele	el	SEN	

Általános iskolai évfolyam	5,6	44,4	36,1	13,9	100,0	
Középiskolai évfolyam		39,4	42,2	18,3	100,0	

A helyi tanterv és a NAT követelményeinek viszonya a 10. évfolyamon 
az iskolák településtípusa szerint 
(az iskolák %-ában)

Magyar	A HELYI TANTERV A NAT MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEIT…	
	Jelentősen 	Kissé 	Megegye-	Nem éri 	ÖSSZE-	
	meghaladja	zik vele	el	SEN	
Község 1000 fő alatt		33,3	50,0	16,7	100,0	
Község 1000 fő fölött	7,1	57,1	28,6	7,1	100,0	
Egyéb város		39,7	44,8	15,5	100,0	
Megyei jogú város	2,6	39,5	36,8	21,1	100,0	
Budapest		32,0	44,0	24,0	100,0	

A helyi tanterv és a NAT követelményeinek viszonya a 10. évfolyamon 
az iskolák típusa szerint 
(az iskolák %-ában)
Történelem	A HELYI TANTERV A NAT MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEIT…	
	Jelentősen 	Kissé 	Megegye-	Nem éri 	ÖSSZE-	
	Meghaladja	zik vele	el	SEN	

Általános iskolai évfolyam	9,1	48,5	33,3	9,1	100,0	
Középiskolai évfolyam	,9	41,8	40,0	17,3	100,0	

A helyi tanterv és a NAT követelményeinek viszonya a 10. évfolyamon 
az iskolák településtípusa szerint 
(az iskolák %-ában)
Történelem	A HELYI TANTERV A NAT MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEIT…	
	Jelentősen 	Kissé 	Megegye-	Nem éri 	ÖSSZE-	
	Meghaladja	zik vele	el	SEN	
Község 1000 fő alatt		50,0	33,3	16,7	100,0	
Község 1000 fő fölött	7,1	57,1	35,7		100,0	
Egyéb város	1,8	40,4	40,4	17,5	100,0	
Megyei jogú város	5,1	38,5	33,3	23,1	100,0	
Budapest		43,5	47,8	8,7	100,0	

A helyi tanterv és a NAT követelményeinek viszonya a 10. évfolyamon 
az iskolák típusa szerint 
(az iskolák %-ában)
Idegen nyelv	A HELYI TANTERV A NAT MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEIT…	
	Jelentősen 	Kissé 	Megegye-	Nem éri 	ÖSSZE-	
	Meghaladja	zik vele	el	SEN	

Általános iskolai évfolyam	6,1	48,5	24,2	21,2	100,0	
Középiskolai évfolyam	5,5	34,5	35,5	24,5	100,0	

A helyi tanterv és a NAT követelményeinek viszonya a 10. évfolyamon 
az iskolák településtípusa szerint 
(az iskolák %-ában)
Idegen nyelv	A HELYI TANTERV A NAT MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEIT…	
	Jelentősen 	Kissé 	Megegye-	Nem éri 	ÖSSZE-	
	Meghaladja	zik vele	el	SEN	
Község 1000 fő alatt		33,3	50,0	16,7	100,0	
Község 1000 fő fölött	15,4	46,2	23,1	15,4	100,0	
Egyéb város	6,8	37,3	35,6	20,3	100,0	
Megyei jogú város	2,6	30,8	30,8	35,9	100,0	
Budapest	4,3	39,1	34,8	21,7	100,0	

A helyi tanterv és a NAT követelményeinek viszonya a 10. évfolyamon 
az iskolák típusa szerint 
(az iskolák %-ában)

Matematika	A HELYI TANTERV A NAT MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEIT…	
	Jelentősen 	Kissé 	Megegye-	Nem éri 	ÖSSZE-	
	Meghaladja	zik vele	el	SEN	

Általános iskolai évfolyam	5,9	44,1	41,2	8,8	100,0	
Középiskolai évfolyam	,9	42,0	40,2	17,0	100,0	

A helyi tanterv és a NAT követelményeinek viszonya a 10. évfolyamon 
az iskolák településtípusa szerint 
(az iskolák %-ában)

Matematika	A HELYI TANTERV A NAT MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEIT…	
	Jelentősen 	Kissé 	Megegye-	Nem éri 	ÖSSZE-	
	Meghaladja	zik vele	el	SEN	
Község 1000 fő alatt		16,7	83,3		100,0	
Község 1000 fő fölött	7,1	64,3	21,4	7,1	100,0	
Egyéb város	1,7	46,7	36,7	15,0	100,0	
Megyei jogú város	2,6	33,3	41,0	23,1	100,0	
Budapest	 	39,1	47,8	13,0	100,0	

IV.2. Átmeneti tantervek alkalmazása a 7. évfolyamon

Az elkészített helyi tantervek alapján az 1998/99-es tanévben kezdhették meg az iskolák a tanítást, alapvetően az 1. és a 7. évfolyamokon. A 7. évfolyamok esetében azonban kérdéses lehetett a korábbi tantervvel való kapcsolat, folytonosság megtartása vagy elvetése. A probléma kiküszöbölésére az iskolák egy jelentős része átmeneti tantervet kezdett használni, s amint az igazgatók válaszaiból kiderül, ez többnyire valóban csak átmenetet jelent, mert követi az új helyi tantervükben elfogadottakat. Az alábbi táblázat adatai szerint az átmeneti tantervek leginkább a történelem oktatásban, a biológia, valamint a magyar nyelv és irodalom területén jelentek meg. A helyi tantervhez való illeszkedést egy ötfokú skálán fejezték ki a válaszadók. A viszonylag magas átlagok arra utalnak, hogy az átmeneti tantervek nagy mértékben követik, illetve jól "fölvezetik" az elfogadott helyi tanterveket.  

Az átmeneti tantervek megjelenése a 7. évfolyamon tantárgyanként

	Alkalmaznak átmeneti tantervet
(az iskolák %-ában)	Mennyire követi a helyi tantervet
(az 1-5 osztályzatok átlaga)	
Magyar nyelv és irodalom	44,2	4,0	
Történelem	58,5	3,6	
Idegen nyelvek	36,2	4,0	
Matematika	38,4	4,1	
Biológia	49,4	3,8	
Fizika	42,3	4,0	
Testnevelés	35,4	4,1	
Ének-zene	37,3	4,1	
Egyéb	86,1	4,0	

Az átmeneti tantervek alkalmazásából ugyancsak következtethetünk arra, hogy a NAT-hoz való alkalmazkodás 1998-ban milyen mértékű volt az iskolák körében. Itt is érdemes kiemelt figyelmet szentelni a történelem tantárgynak, amelynek tanításában a legnagyobb változások történtek. Az a tény, hogy e tantárgy tanításában a 7. évfolyamon az iskolák több mint fele, az általános iskolák esetében több hatvan százalékuk átmeneti tanterveket használ – a kronológiában való előrejutás korábban elemzett sajátosságaihoz hasonlóan – arra enged következtetni, hogy a NAT-nak megfelelő tanítási rendre való átállásra az iskolák többségében sor került. Itt is érdemes megjegyezni, hogy az átmeneti tanterveket nem alkalmazó iskolák által követett intézményi stratégiáról az elemzés jelenlegi szintjén még nem sokat lehet elmondani. Feltételezhető, hogy ezeknek az intézményeknek egy része a fokozatos átállás stratégiáját követi, de nyilván vannak olyanok is, amelyek más alternatívákban gondolkodnak. 

Az átmeneti tantervet alkalmazó iskolák aránya a 7. évfolyamon tantárgyanként,
 az iskolák típusa szerint 

	Általános iskolák	Középiskolák	
Magyar nyelv és irodalom	46,0	26,2	
Történelem	61,3	28,6	
Idegen nyelvek	37,4	23,8	
Matematika	39,8	23,8	
Biológia	51,4	28,6	
Fizika	43,4	31,0	
Testnevelés	36,8	21,4	
Ének-zene	38,4	26,2	
Egyéb	86,7	77,8	

Az átmeneti tantervet használó intézményeknél figyelemre méltó, de egyáltalán nem meglepő különbség van az általános iskolák és a középiskolák között. Ugyancsak figyelemre méltó az eltérés e tekintetben a nagyobb és kisebb települések iskolái között. Ez egyértelműen arra utal, hogy a NAT-nak megfelelő tanítási rendhez való alkalmazkodás a fővárosban jóval nagyobb mértékű, mint vidéken, mint ahogy általában a nagyobb településeken nagyobb mértékű, mint a kisebbeken.

Az átmeneti tantervet alkalmazó iskolák aránya a 7. évfolyamon tantárgyanként,
 az iskolák településtípusa szerint 

	Község
1000 alatt	Község
1000 fölött	Egyéb	Megyei j.	Budapest	
			város		
Magyar nyelv és irodalom	36,2	43,8	45,5	41,4	59,1	
Történelem	52,1	61,1	60,4	50,0	63,0	
Idegen nyelvek	27,7	35,1	34,7	39,0	52,3	
Matematika	38,6	34,9	36,0	39,0	54,5	
Biológia	48,5	44,4	48,0	51,7	68,2	
Fizika	39,4	41,3	35,0	44,8	61,4	
Testnevelés	34,8	33,2	34,3	40,7	41,9	
Ének-zene	35,3	34,9	37,1	42,1	44,2	
Egyéb	88,2	86,4	76,9	83,3	100,0	

IV.3. A változásokra való szakmai felkészültség helyzete

A NAT új tartalmakat, területeket vezetett be, amelyek különböző tantárgyak keretében taníthatók. Az új tartalmak gyakran speciális ismereteket, készségeket igényelnek a pedagógusoktól. Az iskolák helyzetéről sokat árul el az, hogy mennyire felkészültek e téren az újszerűségekre: azt vizsgáltuk a különböző új területek kapcsán, hogy az iskolák hány százaléka érzi oktatói munkaerő szempontjából megfelelőnek az ellátottságát. Összességében az iskolák kisebb hányada panaszkodott arról, hogy nincs felkészülve az új követelmények közvetítésére. Az alábbi táblázatban sorrendbe szedtük az egyes új tematikákat a legjobban ellátott területektől a legkevésbé ellátottakig haladva.
•	
A társadalmi ismeretek, az informatika és a könyvtárhasználat és az emberismeret témakörök oktatásában általában nincs gondja az iskoláknak.
•	Körülbelül egyötödük küzd felkészült pedagógus hiányával a pályaorientáció, a háztartástan és a vizuális kultúra területén.
•	Az iskolák egynegyedében nincs olyan pedagógus, aki a dráma tantárgyat oktathatná.
•	Legrosszabb az ellátottságuk a tánc és a mozgókép-kultúra, médiaismeret területén: ezek oktatására csak az iskolák fele van felkészülve.

Van-e felkészült oktatójuk a NAT új tartalmainak, területeinek oktatására
(az iskolák %-ában)

	Van	Nincs	
Társadalmi ismeretek	92,8	7,2	
Emberismeret	85,8	14,2	
Informatika	88,9	11,1	
Könyvtárhasználat	86,7	13,3	
Pályaorientáció	82,0	18,0	
Háztartástan	78,5	21,5	
Vizuális kultúra	77,9	22,1	
Dráma	74,6	25,4	
Tánc	62,1	37,9	
Mozgókép-kultúra és médiaismeret	51,2	48,8	

B) FEJEZET: AZ ISKOLAIGAZGATÓK VÉLEMÉNYE A HELYI TANTERV MEGALKOTÁSÁRÓL ÉS BEVEZETÉSÉNEK HATÁSAIRÓL

Az iskolaigazgatók az óratervekkel kapcsolatos statisztikai jellegű "Óratervi adatlap" mellett megválaszoltak egy kérdőívet is a helyi tantervről. Ez a kérdőív az iskolaigazgatók szubjektív rálátásával kívánta felmérni azt a folyamatot, ahogyan az iskolák pedagógiai programja és helyi tanterve elkészült és elfogadtatott, valamint azokat a hatásokat, amelyeket az intézmények a bevezetés kapcsán érzékelnek vagy a jövőben várnak. Az alábbi beszámoló az összes beérkezett (985 db) kérdőív feldolgozásával készült. Az iskolák a mintában az alábbi megoszlást mutatják:

Az iskolák típusa:	N	%	
Általános iskola                    	740	75,1	
Középfokú képzést nyújtó iskolák	245	24,9	
Összesen	985	100,0	

Az iskolák típusa:	%	
Általános iskola	73,7	
Általános + középiskola	5,2	
Gimnázium	3,7	
Gimnázium + szakmai képzés	3,8	
Szakmai képzés	13,5	
Összesen:	100,0	

A kérdőív – feltehetően mivel a megválaszolás nem igényelt hosszadalmas adatkeresést, továbbá mivel az intézményvezetők szubjektív véleményeinek is teret engedett – nagyobb válaszadói készséggel találkozott, mint az előzőekben (a "gyorsjelentés" A) fejezetében) elemzett statisztikai "Óratervi adatlap". E kérdőív lehetőséget adott arra is, hogy az iskolák jelezzék a helyi tantervvel kapcsolatos problémáikat, beszéljenek a megalkotás során kialakult konfliktusok fő okairól, a NAT, illetve a helyi tanterv bevezetése kapcsán várható változásokról és azok megítéléséről, valamint saját iskolájuk jövőjéről.

I. A helyi tanterv megalkotása

I.1. A helyi tanterv megalkotásának időtényezői

Az 1993-as Közoktatási Törvény kötelezte az iskolákat pedagógiai program kidolgozására, illetve ennek részeként helyi tanterv készítésére. Az iskolák nagyon sok időt és fáradságot fordítottak erre a munkára (ahogy ezt több kérdés kapcsán is elmondták). Jelzi ezt az is, hogy a pedagógia program különböző szakaszaiban több hónapot is eltöltöttek egy-egy részfeladat megoldásával. Különösen az előkészítés, az információgyűjtés, vagy a tájékozódás részeként például továbbképzéseken való részvétel jelentett időben is jelentős odafordulást. 
6	Az iskolák több mint kétötöde fél évnél is többet fordított az előkészítési munkálatokra.
6	A szerkesztési feladatokkal már valamivel kevesebbet (1-3 vagy 3-6 hónapot) töltött az iskolák jelentősebb hányada.
6	Legkevesebb időt a viták, konzultációk vittek el: ezekre az intézmények relatív többsége csak 1-3 hónapot fordított. 
6	Az alaptanterv bevezetésére rendelkezésre álló 3 évből átlagosan egy és negyed évet fordítottak az iskolák a helyi tanterv munkálataira, a középfokú oktatási intézmények 1-2 hónappal kevesebbet, mint az általános iskolák.

Meg tudná becsülni, hogy az Önök tantestülete összesen mennyi aktív, érdemi munkaidőt fordított a pedagógiai program kidolgozásának különböző szakaszaira?
(%-ban)

MUNKAFÁZISOK:	1-3 hónapot	3-6 hónapot	6 hónál többet	Nem meghatá-rozható	
Tájékozódás, információgyűjtés, továbbképzésen való részvétel	21,4	28,0	40,4	10,3	
Szerkesztési feladatok	31,1	39,5	21,1	8,4	
Viták, konzultációk	36,2	25,8	19,5	18,4	

Önöknél mettől meddig tartott ez a folyamat: a feladatok belső szétosztásától, ütemezésétől kezdődően a tantestületi elfogadásig?

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskola		
A kezdés leggyakoribb időpontja:	1996.09	1996.09	1996.09	
A tantestületi elfogadás leggyakoribb időpontja:	1997.11	1998.02	1998.02	

A helyi tanterv kidolgozásának átlagos ideje

	Napok száma	
Általános iskolák	474	
Egyéb iskolák	430	
Együtt	463	

I.2. A megalkotásban való részvétel

A helyi tanterv megalkotásának folyamatáról sokat elárul az, hogy kik, hányan és milyen intenzitással vettek benne részt. A munkálatokat négy fő egységre – a helyzetelemzésre, a pedagógiai program megszövegezésére, az óraterv megalkotására, valamint a tantervek kiválasztására, elkészítésére – osztva egy ötfokú osztályzási skála segítségével jellemezték az igazgatók az egyes személyek, illetve csoportok részvételi intenzitását. Az eredmények az alábbiakról szólnak:
•	A három előkészítő fázisban az intézmények igazgatói játszották a legnagyobb szerepet, ők vettek részt a legnagyobb intenzitással a helyzetelemzésben, a pedagógiai program megszövegezésében, valamint az óraterv megalkotásában. 
•	A negyedik fázisban, a tantervek kiválasztásában, illetve elkészítésében a munkaközösség vezetők jártak az élen. 
•	A tantestület pedagógusai a legaktívabban a tantervek kiválasztásában, illetve elkészítésében, továbbá az óraterv megalkotásában működtek közre: e munkákba kétharmaduk-háromnegyedük bekapcsolódott. Minden második pedagógus részese volt a helyzetelemzési feladatoknak. Ennél jóval kevesebben – a középfokú intézmények egynegyedében – vettek részt a pedagógiai program megszövegezésében. Az alábbi táblázatok egyike azt is elárulja, hogy az általános iskolák pedagógusai minden egyes munkafázisba intenzívebben kapcsolódtak be, mint a középiskolák pedagógusai. Különösen nagy létszámban vettek részt az általános iskolai tantestületek tagjai az óraterv megalkotásában és a tantervek kiválasztásában.
•	Az igazgató a négy munkafázist tekintve legjobban a koncepcionálási feladatokba, legelsősorban a helyzetelemzésbe kapcsolódott be, legkevésbé pedig a tantervek kiválasztásába, elkészítésébe. 
•	Az igazgatóhelyettes az óraterv megalkotásában játszotta a legnagyobb szerepet, s a pedagógiai program megszövegezésében a legkisebbet, ezt maximálisan átengedte az igazgatónak. 
•	A munkaközösség vezetők tevékenysége legintenzívebben a tantervek kiválasztásában, elkészítésében érvényesült, s ebben mindenkit "meg is előztek". 
•	A szülők elsősorban a helyzetelemzésbe kapcsolódtak be, a többi feladatban csak kis intenzitással vettek részt.
•	A diákok szintén inkább csak a helyzetelemzésben vállaltak szerepet, a többi feladatból kevésbé részesültek. 
•	Az iskola nem pedagógus személyzete is – bár mindenkinél kevésbé – közreműködött a pedagógiai program és a helyi tanterv megalkotásában, leginkább a helyzetelemzés során.

Az Önök iskolájában kik és milyen intenzitással  vettek részt a pedagógiai program, illetve a helyi tanterv különböző munkálataiban?
(az 1-től 5-ig terjedő osztályzás átlagai)

	AZ INTENZITÁS MÉRTÉKE:
Egyáltalán nem vett részt…………..…nagy intenzitással vett részt
        1…………..2……………..3………………4…………….5	
KIK:	A helyzet-elemzésben	A pedagógiai program meg-szövegezésében	Az óraterv megalkotásában	A tantervek ki-választásában/
elkészítésében	
Igazgató	4,79	4,74	4,56	4,00	
Igazgatóhelyettes	4,14	3,88	4,31	3,98	
Munkaközösség vezetők	3,57	3,23	4,08	4,38	
Szülők	2,65	1,53	1,64	1,40	
Diákok	2,33	1,41	1,49	1,28	
Mások az iskolából (de nem a pedagógusok) 	1,49	1,33	1,19	1,19	

A PP, illetve a HT munkálataiban való részvétel intenzitása 
(az 1-5 osztályzatok átlagai)

És a tantestület pedagógusainak körülbelül hány százaléka vett részt
az egyes munkákban? 
(a különböző iskolatípusok  %-ában)

	A helyzet-elemzésben	A pedagógiai program meg-szövegezésében	Az óraterv megalkotásában	A tantervek ki-választásában/
elkészítésében	
Az általános iskolákban	52,11	33,18	71,61	83,57	
Az egyéb iskolákban	39,96	24,85	46,64	59,39	
ÖSSZESSÉGÉBEN:	49,12	31,16	65,59	77,73	

I.3. Anyagi vonzatok

A megkeresett iskolák túlnyomó többségében (85 %) a pedagógusok anyagi elismerésben részesültek a pedagógiai program kidolgozásában való részvételükért. Egy kisebb, de jelentős hányadában az iskoláknak (14,5 %) elmaradt ez a jutalmazás. Ahol kaptak pénzt a pedagógusok, ott átlagosan közel 13.000 forintot ért el ez az összeg. A leggyakoribb összeg (modus érték) a 10.000 forint volt. Az általános iskolákban valamivel kisebb jutalmakat osztottak, mint más típusú iskolákban. 

Átlagosan fejenként körülbelül mennyit kaptak?
(átlagban és összeg-kategóriánként %-ban)

Iskolatípusok:	Átlagos összeg	
Általános iskola	12.018,33 Ft	
Egyéb iskola	14.807,59 Ft	
Együtt 	12.736,47 Ft	
Leggyakoribb érték	10.000,00 Ft	

Összeg-kategóriák:	Általános isk.	Egyéb iskola	Együtt	
5.000 Ft alatt	27,1	27,1	27,1	
5 és 10.000 között	39,7	34,3	38,3	
10 és 20.000 között	21,9	27,1	23,3	
20.000 fölött	11,2	11,6	11,3	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

A pedagógusok anyagi elismerése a kidolgozásban való részvételért
(forint-kategóriákban)

A pedagógusok anyagi elismerése leggyakrabban központi költségvetési támogatásból valósult meg. További, de lényegesen csekélyebb forrásokat jelentett a fenntartó és maga az iskola saját költségvetése is. 

A pedagógusok anyagi elismeréséhez ki biztosított forrásokat?
(%-ban, úgy hogy több válasz is lehetséges volt)

EMLÍTI:	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
a fenntartót	17,6	37,1	22,6	
az iskola saját költségvetését	12,9	29,0	17,1	
központi költségvetési támogatást	81,9	58,5	75,8	
más forrást	4,0	4,5	4,2	
nem tudja	1,4	1,8	1,5	

I.4. Külső tantervi források igénybe vétele

Teljesen egységes kép rajzolódott meg az iskolákról – mind az alap-, mind a középfokú intézményekről – a külső tantervi források felhasználásában. Szinte kivétel nélkül minden iskola igénybe vett külső tantervi forrásokat a helyi tanterv elkészítéséhez. S szinte valamennyien többféle forrást is felhasználtak, nem csupán egyfélét. 

A helyi tanterv elkészítéséhez igénybe vettek-e külső tantervi forrásokat is?
(%-ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
Igénybe vettek	98,2	94,0	97,2	
Nem vettek igénybe	1,8	6,0	2,8	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

Hány különböző tantervi forrást vettek igénybe?
(%-ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
Egyfélét	9,1	12,4	9,9	
Többfélét	90,9	87,6	90,1	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

Külső tantervi források igénybe vétele
(%-ban)

Abban is igen hasonlóak voltak az iskolák, mind az alap-, mind a középfokú intézmények, hogy általában különböző tantervek elemeiből állították össze a tantervüket, s lényegesen ritkábban fordult elő az, hogy egy teljes tantervet választottak volna külső forrásul, ami valamennyi tantárgyat felölelte volna. Minél kisebb településen működik egy iskola, annál nagyobb valószínűséggel választotta tantestülete a kétségtelenül kényelmesebb megoldást, a teljes iskolai tanterv átvételét.
A tanterv kidolgozása során Önök...
(%-ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
valamennyi tantárgyat felölelő teljes iskolai tantervet választottak, vagy	21,3	20,5	21,1	
különböző tantervek elemeiből állították össze a tantervüket?	72,7	70,3	72,2	
Egyéb	6,0	9,1	6,7	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

A tanterv kidolgozása során Önök...
(településtípusonként, %-ban)

	Kis	Nagy	Város	Megyei	Buda-	
	község		jogú v.	pest	
valamennyi tantárgyat felölelő teljes iskolai tantervet választottak, vagy	34,7	22,4	17,6	15,6	13,6	
különböző tantervek elemeiből állították össze a tantervüket?	62,6	73,7	77,3	70,9	69,3	
Egyéb	 2,7	 3,9	 5,2	13,5	17,0	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,1	100,0	99,9	

Az alábbi tábla a megvizsgált tantervi forrásokat mutatja be annak a sorrendjében, hogy melyiket milyen gyakran vették igénybe az iskolák. A nagy gyakorisági arányok arra is utalnak, hogy igen sokféle forrást tekintettek át az intézmények, mielőtt nekiláttak a helyi tanterv elkészítéséhez .
•	A szakképző iskolák kivétel nélkül áttekintették a központi oktatási programokat.
•	Szinte minden iskola megvizsgált valamilyen tantervet, amit a tankönyvkiadók ajánlottak (pl. a Nemzeti Tankönyvkiadó vagy az Apáczai). 
•	
Ezen kívül több mint háromnegyedük áttekintette az egyéb kiadók (pl. RAABE) ajánlatait, az elektronikus tantervi adatbankot (OKI), valamint az MKM által közzétett komplett iskolai tantervet is.
•	Több mint kétharmaduknál fordult elő, hogy egy másik iskola tantervét, tantervrészleteit használták forrásként.
•	Az iskolák közel fele szakmai szolgáltató intézmények programjaiban keresett megoldásokat. 
•	Körülbelül az iskolák egyharmada vizsgált meg tantervi forrásként tanárképző intézmények (főiskolák, egyetemek) által közzétett tantervet.
•	Nagyon ritkán fordult elő, hogy a fenntartó által készített tanterv szolgált volna forrásként az iskolák helyi tantervének elkészítéséhez. 

Az alábbiak közül Önök milyen tantervi forrásokat vizsgáltak meg a helyi tantervük 
elkészítéséhez, és ezeket mennyire tudták hasznosítani?
(%-ban, ill. az 1-5 osztályzatok átlagai)

FORRÁSOK:	MEGVIZSGÁLTÁK	MENNYIRE TUDTÁK HASZNOSÍTANI
Egyáltalán nem…………….nagyon
1……...2……3..……4……..5	
	Általános	Egyéb	Együtt	Ált.	Egyéb	Együtt	
	iskolák		iskolák		
a tankönyvkiadók által ajánlott tantervet (pl. Nemzeti Tankönyvkiadó, Apáczai)	96,9	73,8	91,5	3,88	2,99	3,72	
egyéb kiadók ajánlatait (pl. RAABE)	80,5	77,4	79,7	3,40	3,13	3,33	
elektronikus tantervi adatbankot (OKI) 	74,7	87,0	77,6	3,07	3,33	3,14	
az MKM által közzétett komplett iskolai tantervet	78,8	65,8	75,7	3,14	2,87	3,09	
Másik iskola tantervét, tantervrészleteit	68,3	67,2	68,1	2,92	3,04	2,95	
Szakmai szolgáltató intézmények programját	44,1	51,1	45,8	3,16	3,08	3,14	
Tanárképző intézmények (főiskolák, egyetemek) által közzétett tantervet	40,6	27,0	37,3	2,76	2,28	2,67	
Központi oktatási programot (szakképzés esetén)	10,3	69,7	26,8	2,31	4,43	3,56	
a fenntartó által készített tantervet	3,3	7,4	4,3	1,53	1,92	1,62	
Egyéb forrást	7,9	15,1	9,7	2,53	3,40	2,77	

A táblázat eredményei azt is jól mutatják, hogy:
•	Általában a "legfrekventáltabb" tantervi források kínálták a leghasznosabb alapot a helyi tantervek elkészítéséhez. Így a leghasznosabb alapanyagnak a szakképzést folytató intézmények számára a szakképzés központi programjai, az általános iskolák számára a tankönyvkiadók által ajánlott, a gimnáziumok számára az OKI tantervi adatbankja által szolgáltatott tantervek bizonyultak.
•	Az iskolák összességét tekintve közepes "sikere" volt az egyéb kiadók által ajánlott tanterveknek, az elektronikus tantervi adatbanknak, az MKM komplett iskolai tantervének, a más iskoláktól vagy a tanárképző intézményektől származó tanterveknek. 
•	Nagyon kevesen és azok is nagyon kis eredménnyel tudták hasznosítani a fenntartók által készített tanterveket.

Végül is az iskolák legjelentősebb hányada olyan helyi tantervet készített, amelyet lényeges változtatás nélkül vett át központilag ajánlott vagy egyéb forrásból. Minden második iskolában viszont bár mások által készített, de lényegesen átalakított, kiegészített tantervet használnak. Az iskoláknak csak egy viszonylag kis hányadára jellemző, hogy teljesen saját fejlesztésű egyedi tantervet hozott létre. 
Az alapfokú oktatási intézményektől a középiskolákig, a kisközségektől a fővárosi iskolákig eljutva az iskolák szakmai autonómia igényének és a pedagógusok kompetenciájának növekedését mutatja az iskola önálló alkotó munkájaként értékelhető, teljesen saját fejlesztésű tantervek arányának megduplázódása (az iskolafokok között), illetve megnégyszereződése (a települési lejtő két szélső pólusa között).

Önök milyen helyi tantervet használnak?
(%-ban, úgy hogy több válasz is lehetséges volt)

EMLÍTI:	Általános	Egyéb	Együtt	
A teljesen saját fejlesztésű egyedi tantervet	13,9	27,3	17,2	
A mások által készített, de lényegesen átalakított, kiegészített tantervet	51,9	52,6	52,1	
A központilag ajánlott vagy más forrásból átvett tantervet, lényeges változtatás nélkül	59,8	55,9	58,8	
Egyebet említ	5,3	9,2	6,3	

Önök milyen helyi tantervet használnak?
(településtípusonként, %-ban, úgy hogy több válasz is lehetséges volt)

	Kis	Nagy	Város	Megyei	Buda-	
	község		Jogú v.	pest	
A teljesen saját fejlesztésű egyedi tantervet	 8,6	 8,7	21,9	27,0	31,9	
A mások által készített, de lényegesen átalakított, kiegészített tantervet	46,3	50,6	58,2	48,0	57,5	
A központilag ajánlott vagy más forrásból átvett tantervet, lényeges változtatás nélkül	63,1	62,1	60,5	54,8	40,9	
Egyebet említ	 6,7	 4,3	 4,7	10,1	10,2	

I.5. Külső tanácsadók igénybe vétele

Az iskolák többségére az jellemző, hogy bár külső források alapján hozta létre helyi tantervét, de a kidolgozásba nem vont be külső tanácsadókat. Mindössze az intézmények egyharmada vette igénybe tanácsadó segítségét e folyamatban. Az általános iskolák közül több mint kétszer annyian éltek ezzel a lehetőséggel, mint más iskolákban. 

Bevontak-e külső tanácsadókat, segítőket a helyi tanterv kidolgozásába?
(%-ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	Iskolák		
Bevontak	40,7	16,0	34,7	
Nem vontak be	59,3	84,0	65,3	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

Külső tanácsadók bevonása a helyi tanterv kidolgozásába

Azok az iskolák, amelyek bevontak külső segítséget a helyi tanterv elkészítésébe, sokféle formában igénybe vették ezt a tanácsadást: mind az óraszámok, mind a tantárgyi rendszer kialakításához, mind pedig a tantárgyi programok elkészítéséhez. Ritkábban fordult elő, hogy az új műveltségi területek elrendezésébe vagy egyéb tantervi kérdések megoldásába vontak volna be külső szaktanácsadóként valakit. 

Milyen feladatokba vontak be külső tanácsadókat? 
(%-ban úgy, hogy több válasz is lehetséges volt)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	Iskolák		
az óraszámok kialakításába	47,7	32,7	45,5	
a tantárgyi rendszer kialakításába 	50,8	32,1	48,1	
a tantárgyi programok elkészítésébe	44,0	39,6	43,4	
az új műveltségi területek kialakításába	17,2	15,1	16,9	
Egyéb	10,6	7,7	10,2	

Az iskoláknak az a körülbelül egyharmada, amelyik bevont külső tanácsadókat a helyi tanterv kidolgozásába, többféle segítséget is megkeresett:
•	Leggyakrabban a pedagógiai szolgáltató intézmények munkatársaihoz, valamint közoktatási szakértőkhöz, szaktanácsadókhoz fordult. 
•	Minden második iskola, amelyik külső tanácsadót keresett, más iskolák vezetőiben találta meg ezt a személyt.
•	Körülbelül egyharmaduk vette igénybe más iskolák tanárainak, pedagógusainak vagy a fenntartó munkatársainak a segítségét.
•	Minden ötödik esetben fordult elő, hogy oktatásüggyel foglalkozó tudományos kutatók nyújtottak tanácsot az intézményeknek a helyi tanterv kidolgozása során.
•	Legritkábban vették igénybe az iskolák a politikusok, az önkormányzati vezetők vagy a minisztérium munkatársainak segítségét. 

Milyen külső tanácsadókat, segítőket vontak be a helyi tanterv kidolgozásába? És hogyan ítéli meg a bevont tanácsadók munkájának hasznosságát? 
(%-ban, ill. az 1-5 osztályzatok átlaga)

KIKET VONTAK BE:	BEVONTÁK	MENNYIRE VOLT HASZNOS
egyáltalán nem…………...….….nagyon
1……...2……3..……4……..5	
	Ált.	Egyéb	Együtt	Ált.	Egyéb	Együtt	
	iskolák		iskolák		
Pedagógiai szolgáltató intézmények munkatársait	79,9	71,1	78,9	3,93	3,63	3,90	
Közoktatási szakértőket, szaktanácsadókat 	78,2	73,7	77,6	4,07	3,89	4,05	
Más iskolák vezetőit	50,0	51,3	50,2	3,57	3,24	3,52	
Más iskolák tanárait, pedagógusait	36,9	38,9	37,1	3,33	3,00	3,29	
A fenntartó munkatársait	28,9	52,8	31,7	3,08	3,85	3,22	
Oktatásüggyel foglalkozó tudományos kutatókat	22,1	25,7	22,5	3,61	2,75	3,48	
Politikusokat, önkormányzati vezetőket	17,2	8,3	16,2	2,61	1,67	2,52	
Minisztériumi munkatársakat	11,9	8,1	11,4	2,74	2,33	2,69	
Egyéb tanácsadói csoportokat	7,7	6,9	7,6	3,13	2,75	3,07	

A fenti táblázat eredményei megmutatják azt is, hogy mennyire tartották az iskolák "gyümölcsözőnek" ezt a külső tanácsadói közreműködést. 
•	Leghasznosabbnak a közoktatási szakértők, szaktanácsadók bizonyultak.
•	Közel ilyen hasznosnak értékelték az iskolák a pedagógiai szolgáltató intézmények munkatársainak tanácsadó tevékenységét.
•	A többi külső szakértő munkáját inkább csak közepesnek minősítették az iskolaigazgatók. 
•	Legkevésbé a politikusok, önkormányzati vezetők, és a minisztériumi munkatársak szakértelmét tudták hasznosítani az iskolák a helyi tantervek kidolgozása során.

I.6. Viták, konfliktusok a pedagógiai program készítésének folyamatában

Szinte nem volt olyan iskola, ahol ne fordultak volna elő viták, konfliktusok a pedagógiai program elkészítése során: mindössze a megkérdezettek 0,9 %-a jelzett problémamentes folyamatot. A többség azonban több ponton is tantestületi vitákat élt át. Az alábbi táblázatban a leggyakrabban előforduló problémáktól kiindulva mutatjuk be a konfliktusmezőket, és azt is, hogy ezek hogyan oldódtak meg: könnyen, nehezen vagy egyáltalán nem.
•	Szinte minden iskolában volt nézetkülönbség az óratervi arányokat illetően, és ezeket a kérdéseket bár többnyire megoldották, de a megoldást nehéz volt megtalálni.
•	A megkeresett iskolák körülbelül háromnegyedében alakultak ki viták a használandó tankönyveket illetően, a választható és a kötelező tantárgyakban, a tantervi koncepciót illetően, valamint egyáltalán a feladat értelmezésével, egészével kapcsolatban. Ezek a gyakoriként említett konfliktusok azonban az esetek nagyobb részében könnyen megoldódtak.
•	Valamivel ritkábban, az iskolák körülbelül kétharmadában fordultak elő viták a tanulók értékelésével, az iskolák közti átjárhatóságot illetően, az egyes tantárgyak tartalmával, a tanórán kívüli foglalkozásokkal kapcsolatban, s hasonlóképpen a tantárgyak közti kapcsolatok kérdésében vagy a tanárok munkájának értékelését illetően. Egyedül az iskolák közti átjárhatóság kérdésében nem tudtak dűlőre jutni a vitázók, gyakran fordult elő, hogy ez a probléma nem oldódott meg megnyugtatóan.
•	A tantestületek már csak alig felénél jelentkeztek olyan nézetkülönbségek, amelyek a pedagógiai értékekkel kapcsolatban, az egyes tantárgyak kezdési és befejezési időpontját illetően vagy az oktatás-nevelés céljait illetően alakultak ki. E problémákra is általában az volt jellemző, hogy ha felmerültek, akkor könnyen meg is oldódtak. 
•	A legritkábban az iskola szerkezetváltásával kapcsolatban keletkezett tantestületi vita. S ha volt is ilyen, az könnyen megoldásra talált.
•	A fentieken kívül kevés olyan kérdés volt, amely konfliktusokra, vitákra adott volna okot a pedagógiai program elkészítése során.

Milyen viták, nézetkülönbségek alakultak ki a tantestületen belül a pedagógiai program készítése során. 
És ha voltak ilyenek, hogyan oldódtak meg?
(%-ban úgy, hogy többféle vitát is megemlíthettek)

	Volt ilyen…	Nem 		
A VITA TÁRGYA:	de könnyen megoldó-dott	és nehéz volt megoldást találni	nem oldó-dott meg megnyug-tatóan	volt ilyen*)	Össze-sen	
Az óratervi arányokat illetően	30,8	51,1	14,5	3,6	100,0	
A használandó tankönyveket illetően	41,9	23,2	13,5	21,4	100,0	
A választható tantárgyakban (fakultáció)	48,3	21,2	5,3	25,2	100,0	
Az egyes évfolyamokon tanítandó kötelező tantárgyakat illetően	45,7	23,6	3,6	27,0	100,0	
A tantervi koncepciót illetően	49,3	21,8	3,7	25,1	100,0	
A feladat értelmezésével, egészével kapcsolatban	46,8	22,1	4,4	26,7	100,0	
A tanulók értékelését illetően	51,7	14,7	3,0	30,7	100,0	
Az iskolák közti átjárhatóságot illetően	19,9	11,2	38,5	30,4	100,0	
Az egyes tantárgyak tartalmát illetően	40,8	19,4	8,0	31,7	100,0	
A tanórán kívüli foglalkozásokat illetően	45,7	16,5	5,9	31,9	100,0	
A tantárgyak közötti kapcsolatokban	39,8	19,3	8,0	33,0	100,0	
A tanárok munkájának értékelésében	29,9	20,9	15,2	34,0	100,0	
A pedagógiai értékekkel kapcsolatban	39,3	13,0	5,1	42,6	100,0	
Egyes tantárgyak kezdési és befejezési időpontjával kapcsolatban 	32,3	15,6	7,8	44,3	100,0	
Az oktatás nevelés céljait illetően	45,0	7,8	,9	46,4	100,0	
Iskolai szerkezetváltással kapcsolatban	18,7	7,6	6,1	67,6	100,0	
Egyéb témában	1,3	4,6	5,3	88,9	100,0	
*) semmiben nem volt vita, nézetkülönbség = az iskolák 0,9%-a szerint

A legtöbb vitát az egyes tantárgyak óraszámai, az óratervi arányok okozták – ezt a motívumot emelték ki leggyakrabban az igazgatók, amikor akár a fentieken kívül is megnevezhették a legnagyobb nézeteltérések mibenlétét. (A Mellékletben részletesen bemutatjuk az erre a "nyitott" kérdésre adott válaszokat.)

A viták összességében inkább kedvezően hatottak a tantestületekre, különösen a szakmai fejlődés szempontjából. Csak elenyésző számú volt az olyan iskola, amely kedvezőtlen hatásokról számolt be a pedagógiai program készítése során kialakult nézetkülönbségek következményeként. A tantestületen belüli emberi kapcsolatokra kevésbé volt befolyással ez a folyamat: az iskolák felében nem változtatta meg a pedagógusok egymással való viszonyát, de ha igen, akkor inkább kedvező változást hozott. Ellentétben a szakmai fejlődésre gyakorolt egyértelműen pozitív hatásokkal, az emberi kapcsolatokat illetően már többen érzékelték a kialakult konfliktusok negatív következményeit is.

Hogy érzi: hogyan hatottak a viták a tantestületre a szakmai fejlődés szempontjából?
(%-ban)

	Ált.	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
Nem okoztak változást	17,9	21,6	18,8	
Inkább kedvezően hatottak 	73,0	68,5	71,9	
Inkább kedvezőtlenül hatottak	5,3	5,2	5,3	
Nem tudja	3,8	4,7	4,0	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

És hogy érzi: hogyan hatottak ezek a viták a tantestületen belüli emberi kapcsolatokra?
(%-ban)

	Ált.	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
Nem okoztak változást	49,9	52,0	50,4	
Inkább kedvezően hatottak 	30,0	31,4	30,3	
Inkább kedvezőtlenül hatottak	15,3	12,7	14,7	
Nem tudja	4,8	3,9	4,6	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

I.7. A helyi tanterv kialakítását befolyásoló tényezők

Sok olyan tényező volt, ami hatást gyakorolt az új helyi tantervek tartalmára, szerkezetére. Az alábbi táblázatban az általunk megadott 27 szempontról való értékelés eredményeit mutatjuk be egy ötfokú skálán való osztályzás átlagértékeivel, mégpedig a legerősebben befolyásoló tényezőktől kiindulva a kevésbé jelentősek felé haladva. A hatások erősségét kifejező átlagértékek alapján elmondható, hogy:
•	A törvény által meghatározott szempontok – így az órakeret és általában a NAT előírásai – képezték a helyi tantervek tartalmi és szerkezeti kialakításának alapját, ez a szabályozási tényező volt legnagyobb hatással az új tantervekre. 
•	Nagy mértékben befolyásolták a tervezést a költségvetési feltételek, a következő iskolafokozat elvárásai, valamint a régi és az új pedagógiai program, illetve az új programban megtestesült pedagógusi és intézményvezetői igények. 
•	Közepes hatást gyakoroltak az új helyi tantervek tartalmára, szerkezetére a továbbképzésen szerzett információk, az iskolafenntartók elvárásai, a szülők igényei, a rendelkezésre álló tankönyvek, a közoktatás-fejlesztés kormányzati stratégiája, az egyes gyerekekre vonatkozó fejlesztési tervek, a tanulók igényei, az elfogadott települési szintű oktatási koncepció, a megyei közoktatás-fejlesztési terv, az országos vizsgakövetelmények, a munkaerőpiaci elvárások, a minisztériumok és háttérintézményeik, valamint a pedagógiai szolgáltató intézetek. 
•	Csupán kevéssé befolyásolták az iskolákat a helyi tantervek kialakítása során a szakmai szervezetek elvárásai, a tanácsadók javaslatai, más hasonló iskolák programjai, valamint a tankönyvírók. 
•	A külföldi minták játszották a legcsekélyebb szerepet abban, hogy miként tervezik meg az iskolák helyi tantervük tartalmát, szerkezetét. 
•	A hatótényezők megítélésében meglepően egységesnek bizonyult az alap- és középfokú intézményeket vezető iskolaigazgatók véleménye. Kizárólag az országos vizsgakövetelmények és a munkaerő-piaci elvárások jelentőségét értékelték több mint egy egész ponttal többre a sokkal inkább érintett középiskolák és szakmunkásképzők, mint az általános iskolák.

Kérem, mondja meg az alábbiakról, hogy mekkora hatást gyakoroltak 
az Önök tantervére?
(az 1-től 5-ig terjedő osztályzatok átlagai)

TÉNYEZŐK:	MEKKORA HATÁST 
GYAKOROLT:
Semekkorát…….nagyon nagyot
1…….2…….3…….4…….5	Nem tudja	
	Ált. 	Egyéb	Együtt		
	iskolák			
A törvény által meghatározott órakeret	4,67	4,60	4,65	,3	
A nemzeti alaptanterv követelményei	4,62	4,25	4,53	,3	
A költségvetési feltételek, lehetőségek	4,17	4,01	4,13	,5	
A pedagógusok, nevelők igényei	4,12	3,89	4,06	,4	
A következő iskolafokozat elvárásai	3,94	3,71	3,88	1,1	
Az iskola igazgatójának igényei	3,82	3,58	3,76	1,1	
Az iskola új pedagógiai programja, (profilváltozása)	3,69	3,86	3,73	1,6	
Az iskola korábbi tanterve	3,49	3,66	3,53	,6	
Továbbképzésen szerzett információk	3,53	3,26	3,47	,5	
Az iskolafenntartók elvárásai	3,40	3,45	3,41	1,2	
A szülők igényei	3,49	2,87	3,34	,5	
A rendelkezésre álló tankönyvek	3,45	2,92	3,33	,5	
A közoktatás-fejlesztés kormányzati stratégiája	3,15	3,33	3,20	2,4	
Az egyes gyerekekre vonatkozó fejlesztési tervek	3,37	2,63	3,19	1,4	
A tanulók igényei	3,19	2,88	3,12	,4	
Az elfogadott települési szintű oktatási koncepció	3,07	3,24	3,11	2,1	
A megyei közoktatás-fejlesztési terv	3,03	3,19	3,06	2,0	
Országos vizsgakövetelmények	2,42	3,79	2,77	2,3	
Munkaerőpiaci elvárások	2,35	3,45	2,63	2,5	
Minisztériumok és háttérintézményeik	2,62	2,72	2,65	2,4	
Pedagógiai szolgáltató intézetek	2,77	2,31	2,66	1,7	
Szakmai szervezetek elvárásai	2,49	2,36	2,46	2,5	
A tanácsadók javaslatai	2,56	2,01	2,43	1,7	
Más hasonló iskolák programja	2,36	2,61	2,42	1,8	
A tankönyvírók 	2,53	1,89	2,38	1,8	
Külföldi minták	1,43	1,97	1,56	2,7	
Egyéb	1,41	1,46	1,42	6,0	

A helyi tanterv megalkotását néhány esetben a település más iskoláival való egyeztetés is befolyásolta, ami általában az iskolák közti átjárhatóság biztosítása érdekében jött létre. Az ilyen kapcsolatra csak az iskolák kb. felében kerülhetett sor (ahol rajtuk kívül működött még más iskola is). Köztük a többség nem élt az egyeztetés lehetőségével. Alig egyötödük egyeztetett eredménnyel, kisebb hányaduk csak kísérletet tett erre, de eredménytelenül.

A helyi tanterv megalkotásakor történt-e egyeztetés a település többi iskolájával az iskolák közötti átjárhatóság biztosítása érdekében?
(az összes, ill. az érintett iskolák %-ában)
	Összes iskolák %-a	Érintett iskolák %-a	
Igen, és eredményes volt	10,2	17,8	
Igen, de nem hozott megnyugtató eredményt	8,2	14,3	
Nem történt egyeztetés más iskolával	39,0	68,0	
Nincs több iskola a településen	42,6	--	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	

I.8. Az elkészített pedagógiai programok terjedelme

A tantervi források, a külső szaktanácsadók igénybe vétele, a tantestületi viták, konfliktusok, valamint az egyéb befolyásoló tényezők végeredményeként megszületett pedagógiai programok többsége, több mint fele, 20-50 oldal terjedelmű, ami nem tartalmazza a helyi tantervet. Az iskolák egynegyede ennél is nagyobb lélegzetű művet alkotott, az ő pedagógiai programjuk eléri akár a 100 oldalt is. Majdnem minden tizedik iskola készített még ennél is terjedelmesebb koncepciót. Viszonylag kevesen vannak, akik 20 oldalnál kisebb anyagba foglalták iskolájukkal kapcsolatos elképzeléseiket. Az általános iskolák többsége a 20-50 oldalas formát választotta, a többi iskola között több volt olyan is, aki ennél terjedelmesebb művet alkotott.

Meg tudná mondani, hogy körülbelül hány oldal terjedelmű az Önök 
pedagógiai programja, a helyi tanterv nélkül?
(%-ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
20 oldalnál kevesebb	9,4	2,6	7,7	
20-50 oldalas	61,4	46,5	57,8	
50-100 oldalas	22,0	36,5	25,6	
100 oldalnál több 	6,9	13,5	8,5	
Nem tudja	,3	,9	,4	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

A pedagógiai programok terjedelme
(az iskolák %-ában)

I.9. A helyi tanterv a "tanterv-piacon"

Azok az iskolák, amelyek saját fejlesztésű egyedi tantervet készítettek, többnyire éltek a nyilvánosság lehetőségeivel. Voltak viszont olyan iskolák is (több mint egynegyedük), amelyek semmilyen nyilvánossági formát nem választottak egyedi tantervük terjesztésére. Ők csak a fenntartójuknak nyújtották be munkájukat, azaz nem tettek eleget a Közoktatási törvény 44.§ (2). pontjának, mely szerint: “A nevelési, illetve pedagógiai programot nyilvánosságra kell hozni.”. A többség azonban megjelent programjával a nyilvánosság előtt.
•	A legtöbben a szülők, diákok tájékoztatására kifüggesztették az iskolában az anyagot.
•	Az iskolák egyötöde számolt be arról, hogy tájékoztató előadást, konferenciát rendezett kifejezetten a pedagógiai program, a helyi tanterv ismertetésére. 
•	Voltak, akik intézményi úton, más iskolákon keresztül népszerűsítették a saját programjukat, illetve másoknak felhasználásra nyújtották át.
•	Kevesen, de igénybe vették az informatikai nyilvánosságot is: adatbankba helyezték tantervüket a legszélesebb körű beletekintést engedve.
•	Szintén kevesen választották a tájékoztatásra a program rövidített változatú formáját. 
•	Néhányan az MKM-nál, mások pedig egyéb kiadóknál jelentették meg munkájukat.

Az Önök által elkészített tantervet terjesztették-e valamilyen formában? Hogyan? 
(az egyedi tantervet készítők %-ában úgy, hogy többféle válasz is lehetett)

EMLÍTI, HOGY...	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
Szülőknek, diákoknak megtekintésre “kifüggesztették” az iskolában	41,3	38,8	40,5	
Csak a fenntartónak nyújtották be, nem terjesztették	28,4	31,5	29,4	
Tájékoztató előadást, konferenciát tartottak a nyilvánosság számára	23,6	17,5	21,6	
Más iskoláknak használatra átadták	13,8	27,5	18,0	
Adatbankba helyezték	5,5	10,2	7,0	
Rövidített változatát nyomtatásban megjelentették	9,3	6,8	8,5	
Egyéb módon	4,9	2,9	4,3	
Egyéb kiadónál megjelentették	2,7	4,9	3,4	
MKM megjelentette	1,3	1,0	1,2	

Nem volt jellemző, hogy a pedagógusok, intézményvezetők közreműködtek volna más iskolák tanterveinek elkészítésében. Mindössze 13 %-uknál fordult elő, elsősorban a középfokú tanintézetekben, hogy egy vagy több tanár, igazgató részt vett valamilyen "tanterv-piaci" forgalomba került másik tanterv elkészítésében is. Mivel azonban a tantervkészítés a magyar pedagógusok számára merőben szokatlan szakmai feladatot jelentett az általános iskolák igazgatói által említett 10% körüli, de különösen a középfokú tanintézmények köréből jelzett 
25%-os közreműködési arány a “piacképes” tantervek létrehozásában kedvezőnek tűnik.

Közreműködtek-e az iskola tanárai, vezetői valamilyen “tanterv-piaci” forgalomba  került másik tanterv elkészítésében?
(%-ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
Közreműködött 1-2 fő	7,3	16,6	9,6	
Többen is közreműködtek	2,4	8,3	3,8	
Nem működtek közre	85,9	65,1	80,8	
Nem tudja	4,4	10,0	5,8	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

II. A pedagógiai program, a helyi tanterv elfogadása, értékelése

II.1. A tantestület hozzáállása

Az iskolák valamivel több mint felében – nagyjából egyformán az alapfokú- és a középfokú iskolákban – arról számoltak be, hogy a kezdeti időszakhoz képest megváltozott a tantestület hozzáállása a helyi tantervhez: míg a kidolgozás időszakát általában a konstruktívan vitázó hangnem jellemezte, addig ez mostanra átváltott az elfogadás, belenyugvás attitűdjére. 

Hogy érzi: a kezdeti időszakhoz képest változott-e a tantestület hozzáállása 
a helyi tantervhez?

	Általános	Egyéb	Együtt	
	Iskolák		
Változott	57,1	50,0	55,4	
Nem változott	39,6	43,5	40,6	
Nem tudja	3,3	6,5	4,0	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

Hogyan jellemezné a tantestület hozzáállását a helyi tantervhez 
a készítés különböző szakaszaiban?
(%-ban)

A kidolgozás idején	Konstruktí-van vitázó	Elfogadó, belenyugvó	Negatív, kételkedő	Nem tudja	ÖSSZE-SEN	
Általános iskolák	61,1	23,6	14,3	1,0	100,0	
Egyéb iskolák	48,9	32,8	17,5	,9	100,0	
Együtt	58,1	25,9	15,1	1,0	100,0	

Jelenleg	Konstruktí-van vitázó	Elfogadó, belenyugvó	Negatív, kételkedő	Nem tudja	ÖSSZE-SEN	
Általános iskolák	22,5	66,3	8,5	2,7	100,0	
Egyéb iskolák	15,4	73,7	7,9	3,1	100,0	
Együtt	20,7	68,1	8,4	2,8	100,0	

A vizsgált iskolák túlnyomó többségében azt mondták, hogy a tantestület egyhangúlag fogadta el a helyi tantervet, és csak viszonylag kis hányaduknál alakultak ki kisebbségi álláspontok is. 

A tantestület hogyan fogadta el a helyi tantervet?
(%-ban)

	Ált.	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
Egyhangúlag, vagy	88,8	78,8	86,4	
Kialakultak kisebbségi álláspontok is?	7,6	13,9	9,1	
egyéb módon	2,1	4,8	2,7	
nem volt szavazás	1,5	2,6	1,8	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

II.2. Szakértői vélemények

Szinte minden felkeresett iskola arról számolt be, hogy pedagógiai programjáról készült szakértői vélemény. Az esetek többségében egyetlen ilyen vélemény készült (átlagosan 1,28), de volt olyan intézmény is, ahol 16 különböző anyagot is olvashattak. A véleményeket iskolánként átlagosan közel két szakértő készítette el. A szakértők számát kevésbé tudták megmondani az igazgatók, mint a szakértői véleményekét.  Leggyakrabban pedagógiai szolgáltató intézmény munkatársa vagy független egyéni szakértő volt a felkért véleményt formáló szakember. Nem volt lényeges eltérés ezen a téren az általános iskolák és más iskolatípusok között.

Az iskola pedagógiai programjáról készült-e szakértői vélemény?
(%-ban)

Igen	98,2	
Nem	1,3	
Nem tudja	,5	
ÖSSZESEN	100,0	

Hány szakértői vélemény készült az Önök pedagógiai programjáról?
(%-ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
1 vélemény	86,7	75,0	83,9	
2 vélemény	11,1	20,1	13,2	
3 és több 	1,7	3,1	2,0	
Nem tudja	,6	1,8	,9	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

Tudomása szerint hány szakértő vett részt az értékelésben?

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
1 szakértő	61,1	52,9	59,1	
2 szakértő	15,1	14,7	15,0	
3 és több 	11,8	14,2	12,4	
Nem tudja	12,0	18,2	13,5	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

Ki(k) volt(ak) a felkért szakértő(k)?
(%-ban úgy, hogy több válasz is lehetséges volt)

EMLÍTI A ...	Ált.	Egyéb	Együtt	
	iskola		
független egyéni szakértőt	49,3	46,2	48,6	
pedagógiai szolgáltató intézmény munkatársát	48,5	45,8	47,8	
valamilyen szervezet munkatársát	7,0	12,0	8,2	
Egyéb személyt említ	1,8	3,6	2,2	
Nem tudja, nem emlékszik	1,3	4,9	2,1	
 
Szinte valamennyi igazgató ismeri, látta a szakértői véleményeket, amelyek iskolája helyi tantervéről készültek. Az anyagok többsége – több mint fele – 5-10 oldalt tett ki összességében vagy még ennyit sem. Azt azonban az igazgatók közel kétötöde nem tudta megmondani, hogy mennyibe kerültek a szakanyagok. Akik ismerték ezeket a költségeket, leggyakrabban 50.000 forintra emlékeztek.

Ön ismeri-e, látta-e a szakértői vélemény(eke)t?
(%-ban)
Igen	97.8	
Nem	2,2	
ÖSSZESEN	100,0	

A szakértői vélemények összesen hány oldalt tettek ki?
(%-ban)
	Ált.	Egyéb	Együtt	
	iskola		
5 oldalnál kevesebbet	25,8	25,0	25,6	
5-10 oldalt	51,9	52,8	52,1	
10-20 oldalt	19,3	18,5	19,1	
20-50 oldalt	2,1	2,3	2,2	
50 oldalnál többet	,1	1,4	,4	
Nem tudja, nem emlékszik	,7		,5	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

Tudomása szerint mennyi volt a szakértői véleményezés költsége?
(%-ban)

5 és 30.000 között	6,5	
30 és 50000 között	14,2	
50 és 100 ezer között	28,0	
100 ezer fölött	9,8	
Nem tudja	41,5	
ÖSSZESEN	100,0	
				Leggyakoribb érték: 50.000 Ft

A szakértői vélemények tartalmi felépítése igen egységes volt, s többnyire nem tartalmaztak változtatást. A javasolt változtatások általában valamilyen kiegészítést igényeltek volna, amit azonban az iskolák többnyire nem tettek meg. 
2	A szakértői vélemények szinte kivétel nélkül foglalkoztak a pedagógiai program egészével, alapjaival, azonban az esetek többségében – több mint háromnegyed részében – nem javasoltak semmilyen változtatást. Amennyiben ez mégis előfordult volna, akkor az általában valamilyen kiegészítési igényre vonatkozott. Ezt a javaslatot az iskolák többsége azonban feltehetően nem fogadta el, mivel ennek alapján nem változtattak a programjukon.
2	A szakértők szintén majdnem minden anyagukban érintettek szakmai-pedagógiai kérdéseket, de ezekre vonatkozóan is csak egynegyedük javasolt valamilyen változtatást, mégpedig kiegészítést. Ennek hatására csak az iskolák kisebbik fele változtatott a programján.
2	A véleményezések nagyon nagy hányada tartalmazott megjegyzéseket az óraszámokat illetően, és ezúttal az átlagosnál többen igényeltek volna valamilyen változtatást, a kiegészítések mellett átdolgozást is. Az esetek valamivel több mint felében meg is történt ez a változtatás.
2	A jogi, törvényességi kérdéseket illetően hangzott el a legritkábban változtatási, főként kiegészítési javaslat a szakértők részéről. A változtatás azonban csak ritkán következett be.
2	Egyes tantárgyakkal kapcsolatban is bár a szakértők háromnegyedének volt véleménye, de ez nem tartalmazott változtatási javaslatot. Ha volt ilyen, azt az iskolák több mint fele megfogadta, kicsit kevesebben pedig nem.
2	A költségvetési kérdésekkel foglalkoztak a szakértői vélemények a legkevésbé, de még így is közel kétharmaduknál szerepelt ez a téma. Csak egynegyedük tartalmazott módosítási javaslatot, többnyire kiegészítést, ami az eseteknek megint a nagyobb hányadában nem történt meg. 

A fenntartó számára készített szakértői vélemények foglalkoztak-e az alábbiakkal? Ha igen, előfordult-e, hogy valamilyen változtatást – például kiegészítést, átdolgozást, 
elhagyást – javasoltak? És megtörtént-e ez a változtatás?
(%-ban)

	Foglalkoz-tak vele?	Javasoltak-e változtatást? 
(többfélét is javasolhatott)	Történt változtatás?	
A szakértői vélemények foglalkoztak-e:	Igen	Nem	Nem javasolt 	Kiegészí-tést	Átdolgo-zást	Elha-gyást	Igen	Nem	
A pedagógia program egészével (alapjaival)	92,9	7,1	75,9	21,9	1,4	,7	41,0	59,0	
Szakmai-pedagógiai kérdésekkel	91,1	8,9	70,8	25,0	3,9	,2	45,7	54,3	
Az óraszámokkal	88,8	11,2	62,8	21,9	13,7	1,6	51,9	48,1	
Jogi, törvényességi kérdésekkel	87,7	12,3	78,7	16,0	3,9	1,4	36,7	63,3	
Az egyes tantárgyakkal	79,1	20,9	61,5	30,3	7,7	,5	53,5	46,5	
Költségvetési kérdésekkel	61,8	38,2	73,3	22,2	2,6	1,9	31,9	68,1	

A szakértői javaslatok összességében jó minősítést kaptak az iskolaigazgatóktól. Ebben szerepet játszhatott az is, hogy a szakértők részéről csak ritkán születtek változtatási javaslatok. Csak kis hányaduk adott hármas vagy még ennél is gyengébb osztályzatot a szakértői véleményekre, a túlnyomó többség 4-es, illetve 5-ös osztályzattal jutalmazta. 

A jó minősítéssel egybehangzóan az iskolák többsége azt állította, hogy jól tudta hasznosítani a véleményeket, sőt voltak, akik kiválóan fel tudták használni a benne leírtakat. Az iskoláknak kevesebb mint egyharmada érezte úgy, hogy csak közepes vagy még ennél is kisebb haszna volt számukra a szakértői véleményeknek. 

A szakértői vélemények minőségének és hasznosságának értékelését összehasonlítva megállapíthatjuk, hogy az iskolák kevésbé tartották hasznosnak a szakértői véleményeket, mint amennyire jó minőségűnek. 

A különböző iskolatípusok egybevetése azt mutatja, hogy az általános iskoláknak jobban tetszettek a szakértői vélemények, és jobban is tudták hasznosítani, mint más iskolák. 

Összességében milyennek ítéli meg a szakértői vélemények minőségét?
(%-ban)

5-ös osztályzat	39,6	
4-es osztályzat	40,3	
3-as osztályzat	14,3	
2-es osztályzat	4,1	
1-es osztályzat 	,5	
Nem tudja	1,2	
ÖSSZESEN	100,0 	

	A szakértői vélemények minősége (átlag)	
Általános iskola	4,23	
Egyéb iskola	3,92	
Együtt	4,16	

És Önök mennyire tudták hasznosítani a véleményeket?
(%-ban)

Kiválóan (5)	14,9	
Jól (4)	55,7	
Közepesen (3)	16,3	
Kicsit (2)	8,9	
Egyáltalán nem (1)	3,3	
Nem tudja, nem emlékszik	,9	
ÖSSZESEN	100,0	

	A szakértői vélemények hasznossága (átlag)	
Általános iskola	3,77	
Egyéb iskola	3,49	
Együtt	3,71	

II.3. A fenntartói jóváhagyás folyamata

A fenntartói jóváhagyások többsége az 1998-as évre esett, mégpedig a nyári hónapokra. A tantestületi elfogadás időpontja után a jóváhagyás általában több hónapot vett igénybe. Csak az iskolák egynegyedében maradt ez az idő egy hónapon belül, ezzel szemben volt, ahol elérte az egy évet vagy még annál is többet. A pedagógiai programok iskolai elkészítési időtartama természetesen sokkal – kb. négyszer – hosszabb volt a fenntartói jóváhagyás időtartamánál. Az is megállapítható, hogy míg a fenntartói jóváhagyás átlagosan azonos hosszúságú volt az alap- és a középfokú intézmények esetében, addig a tantestületi munka hosszabbra nyúlt az általános iskolákban, mint máshol.

Az iskolafenntartó mikor hagyta jóvá az iskola pedagógiai programját?
(%-ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskola		
98 előtt                     	6,7	9,1	7,2	
98 első félév            	69,4	74,1	70,5	
98 második félév     	23,9	16,8	22,2	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	
Leggyakrabban:  1998. 06.

Az iskolafenntartó mennyi idő alatt hagyta jóvá az iskolák pedagógiai programját?
(az iskolák -ában)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
1 hónapon belül	25,8	27,2	26,1	
2 hónapon belül	12,9	16,6	13,8	
3 hónapon belül	13,7	12,9	13,5	
4 hónapon belül	13,2	12,4	13,0	
5 hónapon belül	9,4	8,3	9,1	
6 hónapon belül	9,1	6,5	8,5	
7 hónapon belül	6,5	4,1	5,9	
8 hónapon belül	4,2	3,7	4,1	
9 hónapon belül	1,9	2,8	2,1	
9 hónapon túl	3,3	5,5	3,9	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

A pedagógia program (a helyi tanterv) elfogadásának időtartama
a tantestületben és a fenntartónál
(az átlagos időtartam napokban)

	Hány napot vett igénybe	
	a tantestületi	a fenntartói	
	elfogadás	
Általános iskola	473,99	111,76	
Egyéb iskola	429,56	103,72	
Együtt	463,30	109,84	

Az iskolák többségének tudomása volt arról is, hogy a fenntartó hányszor tárgyalta meg az iskola pedagógiai programját, s arról is volt elképzelésük az igazgatók legnagyobb hányadának, hogy ez a tárgyalás mennyiben volt érdemi megvitatás. A válaszok azt jelzik, hogy a fenntartók körülbelül fele csak egyszer tűzte napirendjére a pedagógiai programot, egynegyedük pedig kétszer, esetleg ennél többször is. Az igazgatók többsége szerint az anyaguk érdemi megvitatásban részesült, de egy kisebb hányaduk kételkedik ebben. Figyelemre méltó, hogy míg az általános iskolai igazgatók közül csak minden 8-9. nyilatkozott úgy, hogy nem tudott a fenntartónál történtekről, addig a középfokú oktatási intézmények vezetőinek harmada- negyede nem tudott tájékozódni arról, hogy iskolája pedagógiai programját hányszor és milyen mélységben tárgyalta az iskolafenntartó.

Tudomása szerint az iskolafenntartó hányszor tárgyalta meg az iskola
pedagógiai programját?
(%-ban)

	Ált.	Egyéb	Együtt	
	iskola		
Egyszer	55,5	45,2	53,0	
Kétszer	22,5	20,9	22,1	
Háromszor vagy többször	9,0	3,9	7,8	
Nem tudja	13,0	30,0	17,1	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

Tudomása szerint a fenntartó érdemben megvitatta-e a pedagógiai programot?
(%-ban)

	Ált.	Egyéb	Együtt	
	iskola		
Igen	66,2	62,7	65,4	
Nem	22,7	14,5	20,7	
Nem tudja	11,1	22,8	13,9	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

II.4. A pedagógiai program értékelése

Kiemeltünk néhány szempontot az iskolák pedagógiai programjának önértékeléséhez, arra keresve választ, vajon az igazgatók szerint mennyire felel meg az általuk elkészített program a különböző elvárásoknak. Érdemes emlékeznünk a program elkészítésére ható tényezők hosszú sorára, amelyek között első helyen szerepeltek a törvényi előírások mint amelyek leginkább befolyásolták a tervezést, igen meghatározóak voltak a költségvetési lehetőségek, de emellett a pedagógusok igényei is, s csak közepes hatást gyakoroltak a program kialakítására a fenntartó igényei vagy a szülők, a tanulók igényei. Ehhez képest az igazgatók általában úgy érzik, hogy pedagógiai programjuk többféle elvárásnak is jól megfelel.
•	Az iskolák megítélése szerint a fenntartó igényeivel jó összhangban van a program és legfőbbképpen a fenntartói elvárások befolyásolták a tervezést.
•	A nevelőtestület igényei hatottak a legnagyobb mértékben a program kialakítására, és ezeknek az elvárásoknak jól meg is felel az elkészített anyag
•	A szülők és a tanulók igényei kevésbé befolyásolták a tervezést, de végül is az ő elvárásaikhoz is jól igazodik az elkészült program – az igazgatók véleménye szerint. 

Mindent egybevetve hogy érzi: mennyire felel meg az Önök pedagógiai programja 
az alábbiaknak? 
(az 1-5 osztályzatok átlagai a megfelelés és a hatás erőssége alapján)

	A program mennyire felel meg ezeknek az igényeknek?	Mekkora hatással voltak ezek 
a program kialakítására?	
	Ált.	Egy.		Ált.	Egy.		
	iskola		Iskola		
A fenntartó elvárásai(nak)	3,40	3,45	3,41	4,33	4,22	4,30	
A nevelőtestület igényei(nek), lehetőségei(nek)	4,12	3,89	4,06	4,19	4,06	4,16	
A tanulók igényei(nek)	3,19	2,88	3,12	4,16	4,05	4,14	
A szülők igényei(nek)	3,49	2,87	3,34	4,18	4,06	4,15	

Érdemes külön is megfigyelni az értékeléseket az általános iskolák és a többi iskola esetében. Általánosságban az tapasztalható, hogy az általános iskolák pedagógiai programja valamennyi igényt jobban kielégíteni látszik, mint más iskolák programjai. A hatásokat illetően lényegében nincs eltérés az általános iskolák és a középfokú intézmények véleménye között.

III. Erőforrás igények

A helyi tanterv bevezetése különböző változásokat hozhat az iskolák életében. E változások egy részével feltehetően számolni tudtak az intézmények, másik részük a gyakorlat során mutatkozhat meg. A változások elsősorban az erőforrásokban jelentkezhetnek, ezért e fejezetben külön foglalkozunk azzal, hogy az iskolák milyen elmozdulásokra számítanak az erőforrás-szükségleteikben a helyi tanterv működtetése kapcsán. A következő (IV.) fejezetben pedig az iskoláknak az egyéb változásokkal kapcsolatos várakozásait, jövőképét mutatjuk be.

III.1. A helyi tanterv hatása a jövőbeli erőforrás-szükségletekre

Az alábbi táblázatban jól kirajzolódik az a sáv, amely a különböző erőforrásokat illetően általában a "kissé növekvő" irányban jelzi az elmozdulást. 

Az Önök helyi tantervének megvalósítása a jövőben miképpen befolyásolja az iskolájuk szükségleteit az alábbi tényezőkkel kapcsolatban? 
(%-ban)

TÉNYEZŐK:	Jelentő-sen nő	Kissé nő	Változat-lan marad	Kissé csökken	Jelentősen csökken	Nem tudja	
A pedagógusok létszáma	2,5	31,8	44,8	17,7	2,1	1,0	
A pedagógusok szakképzettsége	21,0	63,9	13,6	,5	,1	,8	
Az óraszám	3,6	33,3	17,9	38,0	6,6	,6	
A terem-szükséglet	14,5	42,9	39,6	2,3	,1	,6	
Az eszköz-szükséglet	53,5	42,5	3,8	,2			
A működési költségek	38,5	54,0	5,9	,4	,1	1,1	

TÉNYEZŐK:	Nő	Változatlan	Csökken	
	Ált.	Egy.	Együtt	Ált.	Egy.	Együtt	Ált.	Egy.	Együtt	
	iskola		Iskola		iskola		
A pedagógusok létszáma	26,5	60,3	34,7	52,5	22,7	45,3	21,0	17,0	20,0	
A pedagógusok szakképzettsége	88,0	78,3	85,6	11,1	21,7	13,7	,8		,6	
Az óraszám	29,9	59,3	37,1	19,7	12,6	18,0	50,3	28,1	44,9	
A terem-szükséglet	52,0	75,3	57,7	45,7	21,6	39,9	2,2	3,0	2,4	
Az eszköz-szükséglet	95,4	97,8	96,0	4,3	2,2	3,8	,3		,2	
A működési költségek	92,9	95,6	93,5	6,7	3,5	6,0	,4	,9	,5	

A helyi tanterv hatása az iskolák erőforrás-szükségleteire

$	Az eszköz-szükségletekben és a működési költségek vonatkozásában számolnak az iskolák leginkább növekedéssel. E két vonatkozásban szinte elképzelhetetlen a csökkenés. 
$	Az iskolák kétharmadában várják, hogy a pedagógusok szakképzettsége kissé növekedni fog az új helyi tanterv megvalósítása következtében. 
$	A teremszükségletek is valamelyest megnövekednek az iskolák közel felében.
$	A pedagógusok létszámában a változatlanság mellett leginkább a növekedéssel számolnak az iskolák.
$	Az óraszámokat illetően az iskolák egyik harmada egy kevés csökkenést jósol, a másik egyharmada viszont éppen ellenkezőleg egy kis növekedést. Ez az eltérés egyértelműen a különböző iskola típusokra vezethető vissza. Az általános iskolák elsősorban az óraszámok csökkenésére számítanak, a középiskolák viszont a növekedésükre. 

$	Az iskolák többségének nem volt elképzelése arról, hogy a megnevezett tényezők mellett még milyen vonatkozásokban változhatnak az erőforrás-szükségletek. Egynegyedük szerint még van néhány ilyen terület, egy kis hányaduk szerint viszont az előbbieken kívül semmi másban nem várható elmozdulás.

III.2. A szükséges költségek fedezésének lehetőségei

A szükséges költségek előteremtését illetően igen bizonytalanok és megosztottak az igazgatók. Azok, akik növekedéssel számolnak, általában közepesen vagy eléggé valószínűnek tartják, hogy elő lehet teremteni ezeket a költségeket, minden nyolcadik iskola azonban kizárja ennek lehetőségét. Az iskolák egy kisebb hányada optimista e kérdésben: ők nagyon vagy legalább eléggé valószínűnek látják az esélyeket. A terveikről elmondták az igazgatók, hogy leginkább pályázati úton és a fenntartó segítségével kívánják fedezni a költség-szükségleteiket. Emellett igen nagy az elvárás a központi, állami támogatásokkal szemben is. Saját erőforrásaikra az iskolák egyharmada tud támaszkodni. Egyötödük szülői támogatást, valamint vállalati, vállalkozói hozzájárulást is tervez bevonni a megnövekedő költségek kiegyenlítésére. 

A szükséges költségeket illetően Ön mennyire tartja valószínűnek, 
hogy elő lehet teremteni azokat?
(%-ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskola		
Nagyon valószínűnek tartja	12,3	 7,5	11,1	
Eléggé	19,6	21,9	20,2	
Közepesen	35,0	36,4	35,3	
Kicsit	16,3	18,9	16,9	
Egyáltalán nem tartja valószínűnek	12,1	12,7	12,3	
Nem várható költségnövekedés	 1,7	  ,9	 1,5	
Nem tudja	 3,1	 1,8	 2,7	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

Terveik szerint honnan, miből fogják fedezni a költségek növekedését? 
(%-ban úgy, hogy több válasz is lehetséges volt)

EMLÍTI, HOGY ...	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
pályázati úton	87,2	83,8	86,4	
fenntartó támogatásával	85,2	84,2	84,9	
központi, állami támogatással	73,6	62,6	71,0	
saját erőforrásokból, bevételekből	25,4	53,9	32,2	
szülői támogatással	23,9	13,6	21,4	
vállalatok, vállalkozások bevonásával	10,3	43,9	18,4	
egyéb módon	 6,5	 4,4	 6,0	
nem tudja (még)	 2,1	  ,9	 1,8	

IV. Intézményi várakozások

IV.1. A pedagógiai program módosításának lehetősége

Az iskolák túlnyomó többsége úgy érzi, hogy 1-2 éven belül, de legkésőbb 3-5 éven belül szükségessé válhat a pedagógiai programjuk módosítása. Ennek okát elsősorban a törvényi szabályozás változásaiban sejtik. A társadalmi igények átalakulását, szakmai szempontokat vagy új tantervek, tankönyvek megjelenését is az iskolák több mint fele a lehetséges okok között tartja számon, ami miatt módosítaniuk kellene a programjukat. 

Ön szerint mikor válhat szükségessé az Önök pedagógiai programjának módosítása?
(%-ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskola		
1-2 éven belül	39,0	45,1	40,4	
3-5 éven belül	44,1	39,1	42,8	
több mint 5 év múlva	 9,4	 6,9	 8,8	
nem válik szükségessé	  ,4	  ,9	  ,5	
nem tudja (még)	 7,2	 8,2	 7,4	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

Az alábbiak közül mi teheti szükségessé a pedagógiai programjuk módosítását?
(%-ban úgy, hogy több válasz is lehetséges volt)

EMLÍTI MINT OKOT	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskolák		
a törvényi szabályozás változását	85,2	82,1	84,4	
általában a társadalmi igények változását	54,6	60,1	55,9	
szakmai okokat	53,7	55,9	54,3	
új tantervet, új tankönyveket	51,6	48,0	50,7	
fenntartói kezdeményezést	35,8	37,6	36,2	
szülői igények változását	35,0	24,9	32,6	
tanulói igények változását	19,4	23,7	20,4	
egyéb okot	 3,0	 7,5	 4,1	
nem tudja	  ,4	    	  ,3	

IV.2. A pedagógiai program hatása az iskolák presztízsére

Az iskolák legnagyobb hányada úgy tapasztalta, hogy az elmúlt néhány év során javult az intézmény presztízse, és hasonlóképpen a jövőben is azt várják, hogy a helyi tantervük hatására valamelyest javulni fog a külső megítélésük. A múlt vonatkozásában is csak kevés iskola számolt be kedvezőtlen irányú változásról, a jövőt illetően pedig még kevésbé gondolják, hogy romlani fog az iskola presztízse. A múlt és a jövő vonatkozásában eltérő motívumok állnak a javulás hátterében:
•	Míg az iskolák a múltbeli megbecsültségük kedvező irányú változásait alapvetően a pedagógiai munkának, a nevelőtestület erőfeszítéseinek, a pedagógusok személyének, odaadásának tulajdonították, 
•	addig a jövőbeli kedvező elmozdulást sokkal inkább a helyi tanterv valamilyen konkrétumával magyarázták: például a technikai feltételek javulásával, az informatika tantárgy vagy a nyelvoktatás fejlődésével, az új módszerek bevezetésével és általában azzal, hogy a helyi tantervükkel a szülői és a tanulói igényeket próbálják kielégíteni. 

Hogy tapasztalta az elmúlt néhány év során: az Önök iskolájának 
külső megítélése, presztízse...

	Általános	Egyéb	Együtt	
	Iskolák		
jelentős mértékben javult	27,3	38,4	30,0	
valamelyest javult	40,3	38,4	39,9	
nem változott	23,5	16,2	21,7	
kissé romlott	 5,4	 4,8	 5,2	
erőteljesen romlott	 2,2	 1,7	 2,1	
nem tudja	 1,2	  ,4	 1,0	

És a jövőben mit vár: a helyi programjuk hatására hogyan fog változni az Önök
iskolájának külső megítélése, presztízse:

	Általános	Egyéb	Együtt	
	Iskolák		
jelentős mértékben javul	15,7	18,5	16,4	
valamelyest javul	52,4	55,9	53,3	
nem változik	26,5	19,8	24,9	
kissé romlik	  ,4	  ,9	  ,5	
erőteljesen romlik	  ,8	 1,3	  ,9	
nem tudja	 4,2	 3,5	 4,0	

IV.3. A változások mértéke és értékelése az egyes  pedagógiai ciklusokban

A helyi tanterv bevezetése kapcsán az egyes pedagógiai ciklusokban különböző mértékű változások várhatók az óratervek számát illetően, a pedagógusokkal, a tanulókkal szembeni követelményekben, a tananyag tartalmában, az alkalmazott tankönyvekben, valamint a taneszköz-igények területén. Az igazgatók arról mondták el véleményüket, hogy e szempontok mentén mekkorának becsülhetők a változások az egyes ciklusokban, és arról, hogy ők ezeket a változásokat inkább kedvezőnek vagy inkább kedvezőtlennek tartják. Összességében elmondható, hogy a legnagyobb – de kedvező – változásokat a pedagógusokkal szembeni igényekben (különösen az alap- és a szakképzés területén), a taneszköz-igényekben (valamennyi ciklusban) és a tananyag tartalmában jósolják, ezzel szemben az óratervi órák számában – az alapképzés esetében – kisebb változás mellett is inkább a kedvezőtlen hatásokról beszéltek az igazgatók. Az alkalmazott tankönyveket illetően a legnagyobb a bizonytalanság. 
6	Az 1-4. évfolyamon a pedagógusokkal szembeni igényekben, valamint a taneszköz-igényekben várják a legnagyobb mértékű változást az iskolák. Mindemellett e változásokat a túlnyomó többségük kedvezőnek tartja, ami azért is figyelemre méltó, mert a többi szempont kevésbé nagymértékű változásával kapcsolatban ritkább volt a kedvező vélemény, és gyakoribb volt a bizonytalanság (amit a "nem tudom" válaszok magasabb aránya jelez). Az óratervi órák számát illetően a válaszolóknak jelentős hányada tart a kedvezőtlen hatásoktól. A tankönyvek változásaival kapcsolatban pedig sokakban nem alakult még ki határozott elképzelés. 
6	Az 5-6-7-8. évfolyamon szintén a pedagógusokkal szembeni igényekről és a taneszköz-igényekről gondolják az igazgatók azt, hogy a legerőteljesebben megváltoznak a helyi tanterv bevezetése kapcsán. Azonban ezeken az évfolyamokon is általában jó a fogadtatása ezeknek a változásoknak. – a többi szempontnál lényegesen jobb. Az óratervi órák változását ezeken az évfolyamokon is inkább kedvezőtlennek tartják az iskolaigazgatók. 
6	A 9-10. évfolyamon a taneszköz-igények területén számítanak az igazgatók a legnagyobb változásra, amit egyúttal kedvezőnek is ítélnek. Igen sokan adtak viszont hangot bizonytalanságuknak az alkalmazott tankönyvek változásainak hatását illetően: a válaszolók egyharmada nem tudta megjósolni, hogy kedvező vagy kedvezőtlen irányban várható-e ez. Az óraszám-változásokat ezeken az évfolyamokon már az igazgatók több mint fele inkább kedvező irányú elmozdulásnak értékelte. 
6	 A 11-12. évfolyam esetében is a taneszköz-igények változása becsülhető a legerőteljesebbre, mindamellett inkább kedvező irányban. Ezeken az évfolyamokon az óratervi órák számának változásáról is kedvező többségi vélemény alakult ki. Nagy volt viszont a bizonytalanság a tankönyv-változások hatásait illetően. 
6	
A szakképző évfolyamokon a pedagógusokkal szembeni igényekben bekövetkező nagy mértékű változások mellett ott szerepel a taneszköz-igények várható nagy elmozdulása. Mindkét tényező jelentős módosulását azonban kedvezőnek ítélték a válaszolók. Az alkalmazott tankönyvek változásainak hatását a szakképző évfolyamok esetében is bizonytalan vélemények kísérték. 

Kérem, mondja el, várakozásaik, illetve terveik szerint mekkora változások következnek be az alábbi szempontokból az Önök iskolájában a helyi tanterv bevezetése kapcsán?
És Ön személy szerint ezeket inkább kedvezőnek vagy inkább kedvezőtlennek 
ítéli az iskolájukra nézve?

HA VAN AZ ÖNÖK ISKOLÁJÁBAN ILYEN:	A változás mértéke
semmilyen……….…..nagyon nagy
1..……2……..3..…….4…..…. 5	A VÁLTOZÁS INKÁBB kedvezőbb	
AZ 1-4. ÉVFOLYAMON:	Általános iskolák	Általános iskolák	
Az óratervi órák számát illetően	2,77	49,7	
A tanulókkal szembeni követelményekben	2,91	69,5	
A pedagógusokkal szembeni igényekben	3,57	75,6	
A tananyag tartalmában	3,11	64,6	
Az alkalmazott tankönyvekben	3,06	66,8	
A taneszköz-igények területén	3,48	74,9	

HA VAN AZ ÖNÖK ISKOLÁJÁBAN ILYEN:	A változás mértéke
semmilyen……….…..nagyon nagy
1..……2……..3..…….4…..…. 5	A VÁLTOZÁS INKÁBB kedvezőbb	
AZ  5-6-7-8. ÉVFOLYAMON:	Ált.	Egyéb	Együtt	Ált.	Egyéb	Együtt	
	iskola		iskola		
Az óratervi órák számát illetően	3,11	2,89	3,09	43,7	32,2	42,7	
A tanulókkal szembeni követelményekben	3,13	2,78	3,10	64,7	61,8	64,5	
A pedagógusokkal szembeni igényekben	3,68	3,15	3,63	76,2	71,9	75,8	
A tananyag tartalmában	3,40	3,23	3,38	55,8	48,3	55,2	
Az alkalmazott tankönyvekben	3,37	3,21	3,36	58,6	44,8	57,4	
A taneszköz-igények területén	3,68	3,58	3,67	73,2	71,9	73,1	

HA VAN AZ ÖNÖK ISKOLÁJÁBAN ILYEN:	A változás mértéke
Semmilyen……….…..nagyon nagy
1..……2……..3..…….4…..…. 5	A VÁLTOZÁS INKÁBB kedvezőbb	
A 9-10. ÉVFOLYAMON:	Ált.	Egyéb	Együtt	Ált.	Egyéb	Együtt	
	iskola		iskola		
Az óratervi órák számát illetően	3,19	3,13	3,13	56,0	54,0	54,3	
A tanulókkal szembeni követelményekben	3,56	3,26	3,29	68,0	67,9	67,9	
A pedagógusokkal szembeni igényekben	3,84	3,50	3,54	68,0	75,1	74,3	
A tananyag tartalmában	3,72	3,53	3,55	4,0 	2,2 	2,4	
Az alkalmazott tankönyvekben	3,52	3,32	3,34	52,0	54,9	54,5	
A taneszköz-igények területén	3,64	3,69	3,68	48,0	74,6	71,6	

HA VAN AZ ÖNÖK ISKOLÁJÁBAN ILYEN:	A változás mértéke
Semmilyen……….…..nagyon nagy
1..……2……..3..…….4…..…. 5	A VÁLTOZÁS INKÁBB kedvezőbb	
A 11-12-(13). ÉVFOLYAMON:	Középiskolák	Középiskolák	
Az óratervi órák számát illetően	3,23	62,3	
A tanulókkal szembeni követelményekben	3,37	67,4	
A pedagógusokkal szembeni igényekben	3,55	70,9	
A tananyag tartalmában	3,56	65,8	
Az alkalmazott tankönyvekben	3,38	53,3	
A taneszköz-igények területén	3,70	71,5	

HA VAN AZ ÖNÖK ISKOLÁJÁBAN ILYEN:	A változás mértéke
semmilyen……….…..nagyon nagy
1..……2……..3..…….4…..…. 5	A VÁLTOZÁS INKÁBB kedvezőbb	
A SZAKKÉPZŐ ÉVFOLYAMOKON:			
Az óratervi órák számát illetően	3,43	68,2	
A tanulókkal szembeni követelményekben	3,61	77,4	
A pedagógusokkal szembeni igényekben	3,72	78,5	
A tananyag tartalmában	3,70	73,0	
Az alkalmazott tankönyvekben	3,51	55,6	
A taneszköz-igények területén	3,73	71,8	

IV.4. A NAT-tal kapcsolatos általános várakozások, vélemények

Az iskolaigazgatók néhány konkrétum mentén, valamint a saját egyéni megfogalmazásukban is elmondhatták véleményüket a NAT, illetve a helyi tanterv bevezetésének hatásairól. Az alábbi táblázatban azt mutatjuk be, hogy milyen változásokat várnak az igazgatók a NAT hatására a magyar iskolarendszerben. Négy nagyobb irányban rajzolódtak meg a várakozások. Anélkül, hogy értékelnénk a "nő" vagy "csökken" válaszokat, amelyek bizonyos esetekben inkább kedvező jelenségekre utalnak, más esetekben viszont inkább negatív tendenciákra, bemutatjuk az eredményeket a többségi válaszok mentén. 

Az egyik csoportba azokat a tényezőket soroltuk, amelyeknél a válaszolók túlnyomó többsége növekedést jósolt. Ezek szerint a NAT hatására:
•	nőni fog a tantestületek felelőssége, és – valamivel kevesebbek szerint, de – nőni fog a fenntartók felelőssége is,
•	megnőnek viszont a pedagógusok terhei,
•	élesebbé válnak az iskolák között meglévő színvonalbeli különbségek,
•	és ezáltal megnő egyes iskolák lemaradása a többitől.
A másik csoportba azokat a tényezőket soroltuk, amelyeknél megoszlanak a vélemények: a relatív többség növekedésre számít, de mellettük igen sokan vélekednek úgy is, hogy ezek nem változnak meg a NAT bevezetése következtében:
•	Inkább fejlődés várható az "iskola-használók" igényeinek kielégítésében, 
•	az iskolákon belüli tanulócsoportok közti különbségek is inkább nőnek majd, 
•	az iskolák nyitottabbá válnak,
•	a középiskolák vonzereje valamelyest megnövekszik,
•	egyre több pedagógus hagyja majd el a pályát,
•	a tanulók a képességeiknek megfelelőbb oktatásban részesülnek,
•	a tanuló terhei is növekednek.

A harmadik csoportban azok a jelenségek szerepelnek, amelyeket a NAT hatására egyértelműen változatlannak feltételeznek az igazgatók.
•	A többség szerint változatlan marad a tanulók tanulási ambíciója,
•	megmarad a nevelőtestületek kohéziója, összetartása,
•	nem változik meg az általános iskolák vonzereje, 
•	nem változik meg a pedagógus munkaerő-gazdálkodás hatékonysága,
•	és egy relatív többség szerint változatlan marad az oktatás színvonala, eredményessége is.

Végül a negyedik csoportba az a két jelenség sorolódott, amelyeknél a többség inkább valamilyen csökkenő tendenciát jósolt. 
•	A túlnyomó többség szerint csökken az iskolák közötti átjárhatóság,
•	valamint az iskolák munkájának átláthatósága is.

Ön szerint a NAT bevezetésének hatására mi várható a magyar iskolarendszerben?
(%-ban)

TÉNYEZŐK:	NŐ	NEM VÁLTOZIK	CSÖKKEN	NEM TUDJA	
1.	a tantestületek felelőssége	88,7	10,2	,1	,9	
2.	a pedagógusok terhei	82,8	15,4	,8	1,0	
3.	az iskolák között meglévő színvonalbeli különbségek	80,9	11,7	4,8	2,5	
4.	egyes iskolák lemaradása	80,7	10,5	5,0	3,8	
5.	a fenntartók felelőssége	74,5	20,2	1,4	3,9	
6.	az egyes tanulócsoportok közti különbségek	58,8	28,8	6,2	6,2	
7.	az “iskola-használók” igényeinek kielégítése	57,6	31,5	3,2	7,7	
8.	az iskolák nyitottsága	48,8	35,9	10,8	4,4	
9.	a középiskolák vonzereje	47,3	35,5	3,0	14,2	
10.	a pedagógusok pályaelhagyása	46,4	38,7	2,5	12,3	
11.	a tanulók képességeinek megfelelőbb oktatási lehetőség	45,6	34,9	12,0	7,4	
12.	a pedagógusok szakmai ambíciója	42,9	43,2	6,7	7,2	
13.	a tanulók tanulási ambíciója	11,1	61,2	16,7	11,1	
14.	a nevelőtestületek kohéziója, összetartása	20,4	53,1	16,9	9,6	
15.	az általános iskolák vonzereje	14,7	50,4	22,5	12,4	
16.	a pedagógus munkaerő-gazdálkodás hatékonysága	25,8	44,5	10,5	19,3	
17.	az oktatás színvonala, eredményessége	25,7	35,8	26,7	11,9	
18.	a tanulók terhei	42,8	28,9	25,9	2,4	
19.	az iskolák közötti átjárhatóság	12,8	16,6	66,5	4,1	
20.	az iskolák munkájának átláthatósága	19,9	30,6	42,2	7,2	

A NAT várható hatásait illetően érthetően nagy a bizonytalanság az iskolavezetőkben.  Néhány területen azonban határozottan egybevág, néhány másikon azonban markánsan eltér az igazgatók prognózisa a NAT-ot megalkotó, implementáló szakértői, oktatásirányítói, oktatáspolitikusi elvárásoktól.
Leginkább megegyezőek a vélemények a tantestületek és iskolafenntartók felelősségének növekedésében és az iskolahasználói, helyi igények jobb kielégítésében, leginkább eltérőek a vélemények az oktatás színvonalára, az iskolák közötti átjárhatóságra, az intézményi munka átláthatóságára és a munkaerő-gazdálkodásra vonatkozóan.

Nagyon nagyfokú az iskolák bizonytalansága abban a kérdésben, hogy megváltozik-e a NAT hatására a hazai iskolaszerkezet: viszonylag sokan határozottan kitértek a válaszadás elől ("nem tudom" feleletet adva), emellett a bizonytalanságot jelzi az is, hogy körülbelül ugyanannyian állították, hogy ez várható, mint ahányan az ellenkezőjét, azt, hogy nem várható ilyen iskolaszerkezet-változás.  Ugyanakkor a saját iskolájuk vonatkozásában sokkal határozottabbak az igazgatók, mégpedig abban, hogy náluk nem várható szerkezetváltozás. 

Várható-e Ön szerint, hogy a NAT hatására megváltozik a hazai iskolaszerkezet?
(%-ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskola		
várható	38,1	49,1	40,7	
nem várható	47,6	36,3	44,9	
nem tudja	14,3	14,6	14,4	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

És az Önök iskolájában várható-e szerkezetváltozás?
(%--ban)

	Általános	Egyéb	Együtt	
	iskola		
Várható	9,7	37,1	16,3	
nem várható	85,1	60,3	79,1	
nem tudja	5,2	2,6	4,6	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	

		A NAT hatására várható-e változás az iskolaszerkezetben

A NAT-tal kapcsolatos várakozásoknak, véleményeknek spontán módon is hangot adhattak az igazgatók, amennyiben a rögzített kérdéssor végén kéréssel fordultunk feléjük, hogy mondják el még mindazt, amiről eddig nem esett szó, de úgy érzik, hogy a helyi tantervek bevezetésével kapcsolatban fontos lenne még megemlíteni. Az igazgatók 43 százaléka élt is ezzel a lehetőséggel. Az előzetes eredményeket tartalmazó "gyorsjelentésünkben" most csak néhány fontosabb gondolatot emelnénk ki röviden a leírt válaszokból. (A Mellékletben a válaszokat szó szerint lejegyezve mutatjuk be.)
•	A pedagógiai program kidolgozása sok időbe és fáradságba került, jó lenne, ha ez nem veszne kárba.
•	Jó lenne, ha most már hagynák az iskolákat dolgozni.
•	A NAT nem felel meg a meglévő iskolaszerkezetnek.
•	Az iskolaszerkezet-változás túl gyors, nem követi a pedagógusok felkészültségét.
•	Nő az iskolák közti minőségi különbség, ettől az átjárhatóság is nehezebbé válik.
•	A 8+4-es iskolaszerkezet fenntartása indokolt, de a meglévő iskolaszerkezet is támogatandó, ha az tehetséggondozásra épül.
•	Nem kéne ekkora szabadság az alapképzésnél, kellene egy egységes kerettanterv, amelytől plusz-mínusz 20 %-ban eltérhetnének az iskolák.
•	Az alapfokú oktatás színvonalának, az átjárhatóságnak és az országosan megbízható lefedettségnek jobban kedvezne egy nyitott központi tanterv, amelyik 10-20 %-ban ötvözné a helyi specialitásokat.
•	A Pedagógiai Program és az iskolai szintű tantervek kidolgozása alkalmat adott arra, hogy a tantestületek tagjai együttműködjenek, szakmai kérdésekről eszmét cseréljenek. Azokban az iskolákban, ahol komolyan vették a feladatot, a közös munka eredménye és így a "közöm van hozzá" érzése a pedagógusok nagyobb felelősségérzetét eredményezheti.
•	
Jó gondolat az iskolára szabott, egyedi programban és tantervben gondolkodás, de hamarabb kellett volna adni konkrét változatokat és főképp alapóratervi javaslatot. A szakta-nárok nem fognak önként lemondani óratervi órákról (a kenyerükről), és abba sem nyugszanak bele, hogy a tudománynak csak kisebb mélységéig is elég eljutni. Műveltségi területek helyett tantárgyakban (tudományképekben) gondolkodnak továbbra is.
•	A gyakorlatiasabb, életre felkészítő iskolaszemlélet változást igényelne a pedagógusok, de az oktatásügyi irányítás részéről is. És főleg rengeteg eszközre (munkáltató eszközre) lenne szükség. A "kréta" korszakot meghaladni csak akkor lehet, ha ahhoz tevékenykedtető, érdekes tankönyveket, munkafüzetet, eszközöket, megfelelően felszerelt iskolákat tudunk biztosítani.
•	A helyi tanterv "helyi szintet" is jelent, és ez annyira eltérő az országban, hogy az iskolák közti különbség hatványozódik, ha marad a teljesen önállóra szabott mostani szituáció.
•	A NAT és az érettségi olyan mennyiségű tananyag, amely nem ad lehetőséget a jó módszerekre, pedig fontos lenne a "mit" mellett a "hogyan" is.
•	Jó volna, ha a leírtakat, az elmondottakat valaki már végre komolyan venné. 

C) FEJEZET: AZ ISKOLAFENNTARTÓK VÉLEMÉNYE A HELYI TANTERV MEGALKOTÁSÁRÓL ÉS BEVEZETÉSÉNEK HATÁSAIRÓL

Bevezetés: a fenntartók körében végzett felmérés résztvevői

Az iskolafenntartóknak meghatározó szerepük van az alap- és a középfokú oktatás feltételeinek biztosításában. Az 1993-ban életbe lépett oktatási törvény értelmében az iskolák új pedagógiai programjának jóváhagyása is a fenntartók hatáskörébe tartozott. E folyamatban az iskolák és a fenntartók kapcsolatának feltárására vállalkoztunk kutatási programunk harmadik nagy egységében, amelyben a vizsgálatba bekerült közel 1200 oktatási intézmény felügyelő szervét kerestük meg egy kérdőívvel. A kérdések a pedagógiai programok fenntartói előkészítésére, szakértői véleményezésére, jóváhagyására, továbbá a NAT bevezetésének hatásával kapcsolatos fenntartói várakozásokra vonatkoztak. 

A vizsgálatban összesen 675 fenntartótól kaptunk válaszokat kérdéseinkre: ezek túlnyomó többsége települési önkormányzat volt, minden tizedik pedig önkormányzati társulás, illetve egy-két esetben megyei (fővárosi) önkormányzat A kérdezőbiztosok eljutottak néhány egyházhoz és alapítványhoz is, amelyek a vizsgált iskolák fenntartóiként szerepeltek. 

A felkeresett intézményeknek csak egyötöde működtetett önálló szervezeti egységet, amely kifejezetten az oktatásügy kérdéseivel foglalkozik. Itt az egység, csoport vezetője, ritkán a helyettese volt a megkérdezett. A közel 600 település több mint felében nem volt oktatásüggyel foglalkozó önálló szervezeti egység. Ahol hiányzott a speciálisan oktatásügyi csoport, ott az esetek háromnegyed részében nem volt olyan előadó sem, aki felelőse lenne az oktatási feladatoknak. Ilyenkor vagy a települési jegyzők voltak a válaszadók – mivel ők látják el az oktatás helyi feladatait – vagy az önkormányzat, illetve a fenntartói hivatal egyéb munkatársai. 

A fenntartó típusa
(%-ban)

	      N	      %	
Helyi önkormányzat	571	84,6	
Önkormányzatok társulása	68	10,1	
Megyei (fővárosi) önkormányzat	13	1,9	
Egyház	11	1,6	
Alapítvány	6	,9	
Magánszemély			
Egyetem, főiskola	5	,7	
Egyéb	1	,1	
ÖSSZESEN	675	100,0	

Az Önök intézményében kik foglalkoznak az oktatás ügyeivel?
(%-ban)

egy önálló szervezeti egység (osztály, csoport, iroda stb.)	20,0	
a közoktatásért felelős előadó (önálló szervezeti egység nélkül)	20,2	
nincs szervezeti egység, ill. személy az intézményen belül	59,8	
ÖSSZESEN	100,0	

HA NINCS ÖNÁLLÓ OKTATÁSI EGYSÉG: 
Van-e az Önök intézményében közoktatási feladatokkal foglakozó előadó?
(%-ban)

Van	26,8	
nincs 	73,2	
nem tudja 	0,0	
ÖSSZESEN	100,0	

A válaszadó beosztása, munkaköre
(%-ban)

Oktatási kérdésekkel foglalkozó hivatali egység vezetője	26,0	
Helyettese	3,0	
A hivatal egyéb munkatársa	19,4	
Jegyző	49,6	
Nem önkormányzati intézmény	2,1	
ÖSSZESEN	100,0	

I. A pedagógiai programok fenntartói előkészítése

A pedagógiai programok elkészítésére általában jelentős mértékben hatottak a fenntartói elképzelések, illetve a fenntartó által megszabott lehetőségek. A tartalmi vonatkozásokat illetően kevésbé érvényesültek ezek a hatások, sokkal inkább befolyásolták viszont a megvalósíthatóság gyakorlati terveit. 

I.1. A fenntartó művelődési-oktatási koncepciójának hatása a pedagógiai programokra
 
A települések összességében két nagyjából azonos csoportra oszlottak abból a szempontból, hogy készült-e saját művelődési, oktatási koncepciójuk vagy sem. Egyértelmű összefüggést tapasztalhattunk a fenntartott intézmények száma és az önálló oktatási koncepció megléte között: minél több iskolát felügyelt a fenntartó, annál valószínűbb volt, hogy készített saját művelődési programot. 

A koncepciók általában újkeletűek, többnyire 1998-ban készültek, illetve fogadták el, leginkább a nyár eleji időszakban, és általában 2-5 évre szólnak, leggyakrabban a 2003. év augusztusa szerepelt a lejárat időpontjaként. Minden tizedik fenntartói program már az 1999. év végén érvényét veszti. Kb. egynegyedük szól 2 évre, további egynegyedük pedig 4 évre. Öt éves koncepciót a fenntartók egyötöde készített, s ugyanennyien még ennél is hosszabb időtávra terveztek. 

Készült-e a településnek (kerületnek) saját művelődési, oktatási koncepciója?
(%-ban)

	1	2-10	10-nél több	Együtt	
	iskolát tart fenn		
Készült	31,9	51,9	93,3	46,4	
nem készült	66,1	45,3	4,0	51,3	
nem tudja 	2,0	2,9	2,7	2,4	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	100,0	

Készült-e a településnek (kerületnek) saját művelődési, oktatási koncepciója?
(%-ban)

Mikor fogadták el? És meddig érvényes ez a koncepció?
(A leggyakoribb időpontok)

	Év	Hónap	
Mikor fogadták el?	1998	06	
Meddig érvényes?	2003	08	

Meddig érvényes ez a koncepció?
(%-ban)

Meddig érvényes:	%	
1999 végéig	10	
2000 végéig	25	
2002 végéig	25	
2003 végéig	20	
2003 után is	20	

Az önálló oktatási koncepcióval rendelkező fenntartók általában úgy gondolják, hogy elgondolásaik jelentős mértékben befolyásolták az iskolák által készített pedagógiai programok előkészítését. 
•	Elsősorban a pedagógiai programok tartalmának meghatározásában tapasztalták a fenntartói koncepció hatását. 
•	Szintén az esetek túlnyomó többségében érzékelte a fenntartó, hogy művelődési-oktatási koncepciója befolyással volt az iskolák saját feladatainak meghatározására is. 
•	Az intézmények költségvetési keretének meghatározására is erőteljesen hatottak a fenntartói elgondolások. Az esetek közel háromnegyedében játszottak szerepet a költségvetési tervezésben.
•	Ezzel összefüggésben a koncepcióval rendelkező fenntartókhoz tartozó iskolák háromnegyed részében az intézmény kapacitásának meghatározásában is gyakran érzékelhető volt a fenntartói hatás.  
•	Az iskolai pedagógiai programokban – a kiemelt öt szempont közül – az intézmények egymáshoz kapcsolódásának meghatározásában érzékelhető a legkisebb hangsúllyal – bár még mindig az esetek több mint felében – a fenntartó koncepciója. 

Ez a művelődési, oktatási koncepció Ön szerint miben befolyásolta és miben nem 
az iskolák pedagógiai programjának előkészítését? 
(%-ban)

MIBEN:	Befolyásolta	Nem befolyásolta	Nem tudja	ÖSSZESEN	
1.	a pedagógiai programok tartalmának meghatározásában	82,5	16,2	1,3	100,0	
2.	az egyes intézmények feladatainak meghatározásában	81,4	17,0	1,6	100,0	
3.	az intézmények költségvetési keretének meghatározásában	70,6	25,5	3,9	100,0	
4.	az egyes intézmények kapacitásának meghatározásában	68,1	29,2	2,7	100,0	
5.	az egyes intézmények egymáshoz kapcsolódásának meghatározásában	58,1	38,5	3,4	100,0	
6.	egyéb dologban	23,9	55,5	20,6	100,0	

I.2. Különböző tényezők hatásai a pedagógiai programokra

Számos tényező befolyásolhatta az iskolák pedagógia programjának kialakítását. A fenntartók – fent említett – saját művelődési-oktatási koncepciója is egy e tényezők közül. Emellett még kiemeltünk 26 szempontot, és arra kértük a fenntartókat, értékeljék mindegyiket az iskolai osztályzatoknak megfelelően 1-től 5-ig aszerint, hogy ezek mekkora hatást gyakorolhattak a készített programokra. A fenntartói vélemények önmagukban is igen érdekesek, azonban összevetve az iskolaigazgatóknak feltett azonos kérdés eredményeivel, még tanulságosabbak. 
•	Mind a fenntartók, mind az iskolaigazgatók egységesen a törvény által meghatározott órakeretet és a nemzeti alaptanterv követelményeit tartották kiemelkedően a legfontosabb befolyásoló tényezőnek, amely a pedagógiai programok megformálásában szerepet játszott. 
•	Mindkét intézmény – iskola és fenntartója – a harmadik legmeghatározóbb szempontnak a költségvetési feltételeket tartotta. 
•	Ezek után némiképpen – de nem túl jelentős mértékben – eltér a két véleményformáló intézmény értékelése: a fenntartók az iskola igazgatójának igényeit meghatározóbbnak tartották, mint a pedagógusok, nevelők igényeit, ezzel szemben az iskolaigazgatók szerint nagyobb hangsúlyt kaptak a pedagógusok szempontjai a pedagógiai program kialakításában, mint a vezetőké. 
•	Igen jelentős viszont az eltérés abban a tekintetben, hogy míg a fenntartók körében az “előkelő” 5. helyre rangsorolódott a ható tényezők sorában a fenntartói elvárás-rendszer, addig az iskolaigazgatók kevésbé érezték ennek a szempontnak a befolyásoló erejét: az ő értékeléseikben a fenntartói igények csupán a 10. helyre kerültek. 
•	A következő iskolafokozat elvárásainak, az iskola korábbi tantervének, továbbá a továbbképzésen szerzett információknak a jelentőségét közel egyformán igen magasra értékelték a fenntartók és az iskolaigazgatók. 
•	Nagy különbség mutatkozik a két megítélésben a megyei közoktatás-fejlesztési terv hatását illetően: a fenntartók ezt sokkal lényegesebbnek tartották (10. hely), mint az igazgatók (17. hely). 
•	Közel azonos – más tényezők sorában közepes – jelentőséget tulajdonított mindkét csoport a rendelkezésre álló tankönyveknek, a szülői igényeknek, valamint az egyes gyerekekre vonatkozó fejlesztési terveknek. 
•	Az iskola új pedagógiai programja sokkal fontosabbnak mutatkozott az iskolaigazgatók számára (7. hely), mint ahogyan annak hatását a fenntartók megítélték (14. hely). 
•	A pedagógiai szolgáltató intézetek hatását valamivel nagyobbra értékelték a fenntartók (17. hely), mint az iskolák (21. hely). 
•	Nagyjából azonos mértékű – viszonylag kis – hatást tulajdonítottak mind a fenntartók, mind az iskolák a települési szintű oktatási koncepciónak, az országos vizsgakövetelményeknek, a minisztériumok, valamint a szakmai szervezetek elvárásainak, más hasonló iskolák programjának, valamint a tankönyvíróknak. 
•	Fontosabbnak tartották az iskolák a tanulók igényeit (15. hely), mint a fenntartók (19. hely). 
•	A fenntartók viszont a tanácsadók javaslatainak tulajdonítottak nagyobb befolyásoló szerepet (16. hely), mint az iskolaigazgatók (23. hely). 
•	Abban teljes egyetértés látszik iskolák és fenntartóik között, hogy a külföldi mintákat érezték a leghangsúlytalanabbnak a pedagógiai programok kialakítása során. 

Sok olyan tényező lehet, ami hatással volt az iskolák pedagógiai programjának tartalmára, szerkezetére. Kérem, mondja meg az alábbiakról, hogy Ön szerint mekkora hatást gyakoroltak az Önök által fenntartott iskolák pedagógia programjára? 

TÉNYEZŐK:	MEKKORA HATÁST GYAKOROLT:
Semekkorát……….nagyon nagyot
1       2        3        4        5
(ÁTLAG)	Nem tudja
(%)	
1.	a törvény által meghatározott órakeret	4,61	3,0	
2.	a nemzeti alaptanterv követelményei	4,59	2,4	
3.	a költségvetési feltételek, lehetőségek	4,17	1,9	
4.	az iskola igazgatójának igényei	4,09	5,2	
5.	az iskolafenntartó elvárásai	4,06	2,4	
6.	a pedagógusok, nevelők igényei	4,04	4,5	
7.	a következő iskolafokozat elvárásai	3,93	11,1	
8.	továbbképzésen szerzett információk	3,84	11,5	
9.	az iskola korábbi tanterve	3,74	8,0	
10.	a megyei közoktatás-fejlesztési terv	3,55	9,6	
11.	a rendelkezésre álló tankönyvek	3,43	14,7	
12.	a szülők igényei	3,39	6,4	
13.	az egyes gyerekekre vonatkozó fejlesztési tervek	3,35	15,8	
14.	az iskola új pedagógiai programja, (profilváltozása)	3,26	11,1	
15.	az elfogadott települési szintű oktatási koncepció	3,26	13,8	
16.	a tanácsadók javaslatai	3,20	12,6	
17.	pedagógiai szolgáltató intézetek	3,18	14,5	
18.	országos vizsgakövetelmények	3,13	18,3	
19.	a tanulók igényei	3,11	8,2	
20.	minisztériumok és háttérintézményeik	3,04	16,6	
21.	szakmai szervezetek elvárásai	3,01	17,1	
22.	más hasonló iskolák programja	2,86	13,2	
23.	munkaerőpiaci elvárások	2,64	17,7	
24.	a tankönyvírók 	2,57	27,8	
25.	külföldi minták	1,55	21,9	
26.	egyéb	1,45	47,1	

I.3. Előzetes egyeztetések a fenntartóval

A fenntartói hatások nem véletlenül érvényesültek ilyen erős mértékben az iskolák pedagógiai programjában, ugyanis a programok kidolgozását megelőzően szinte minden iskola egyeztette elképzeléseit a fenntartójával. 
•	Elsősorban a feladatok meghatározásában, a költségvetési lehetőségek és egyéb feltételek tekintetében történtek előzetes egyeztetések: ezeket a szempontokat szinte kivétel nélkül miden intézmény fontosnak tartotta előzetesen tisztázni. 
•	Másodsorban a különböző keretszempontokat egyeztette az iskolák többsége a fenntartójával: így a lehetséges tanulócsoportok számát, az időkeret esetében a fenntartói többletet, a pedagógusok keretlétszámát, valamint egyéb időtényezőket, amelyek a pedagógiai program ütemezésére vonatkoztak. 
•	Az iskoláknak valamivel kisebb hányadában, kb. háromnegyed részében volt szükség előzetes egyeztetésekre a pedagógiai programra való felkészülés támogatásával kapcsolatban.
•	Legritkábban – az intézmények nem egészen kétharmadánál – az fordult elő, hogy az iskolák a pedagógiai programjuk tartalmát illetően egyeztettek volna a fenntartójukkal.  

Önöknél a pedagógiai programok kidolgozását megelőzően történt-e 
előzetes egyeztetés a fenntartó és az intézmények között?
(%-ban)

Történt	91,7	
nem történt	7,8	
nem tudja	,5	
ÖSSZESEN	100,0	

Előzetes egyeztetés a pedagógiai programok kidolgozását megelőzően 
a fenntartó és az intézmények között
(%-ban)

Az alábbi területek esetében történt-e egyeztetés a jóváhagyás előtt?
(%-ban)

TERÜLETEK:	Történt egyeztetés	Nem történt egyeztetés	Nem tudja	ÖSSZESEN	
1. 	a feladatok meghatározása	90,6	8,6	,8	100,0	
2. 	az iskolák költségvetési keretének meghatározása	89,4	10,4	,2	100,0	
3. 	a pedagógiai programok megvalósításához igényelt feltételek egyeztetése	86,1	12,3	1,5	100,0	
4. 	a tanulócsoportok számának meghatározása	83,7	16,1	,2	100,0	
5. 	a rendelkezésre álló időkeret meghatározása      (fenntartói többlet időkeret meghatározása)	82,2	17,4	,4	100,0	
6. 	a nevelői létszám meghatározása	80,8	18,8	,4	100,0	
7. 	a pedagógiai program elkészítési időpontjának, az elkészítés egyes feladatainak, menetének meghatározása	80,3	18,9	,8	100,0	
8. 	a pedagógiai program elkészítéséhez szükséges felkészülés támogatása	73,0	25,3	1,7	100,0	
9. 	a pedagógiai program tartalmának meghatározása	61,3	37,5	1,2	100,0	
10.egyéb egyeztetés, éspedig:
	18,2	71,5	10,3	100,0	

I.4. A fenntartó és az intézmények kapcsolata az előkészítés során

A pedagógiai programok előkészítési szakaszának értékelésében bár nem ellentétes irányú, de megosztott vélemények keletkeztek. Az iskolák és a fenntartók közti kapcsolat alakulását illetően a fenntartók egyik fele nem tulajdonított semmiféle változtató erejű hatást az iskolai pedagógiai programok előkészítő folyamatának. A másik közel felük viszont azt tapasztalta, hogy ez a párbeszéd összességében inkább javította kettőjük viszonyát. Alig volt egy-két intézmény, amely negatívnak ítélte ezt a folyamatot, és romlást érzékelt a fenntartó és a hozzá tartózó intézmények kapcsolatában. Egyértelmű tendenciaként értelmezhető az az eredmény, hogy minél több iskola felügyeletét látta el a megkérdezett fenntartó, annál kedvezőbben nyilatkozott az előkészítési folyamat során kialakult intézményi kapcsolatokról. 

Összességében hogy érzi: hogyan alakult a pedagógiai programok előkészítése során a fenntartó és az intézmények kapcsolata:
(%-ban)

	1	2-10	10-nél több	Együtt	
	iskolát tart fenn		
Összességében inkább javult,	39,7	48,5	66,2	45,5	
Összességében inkább romlott, vagy	2,9	,8	2,7	2,1	
Nem változott?	56,3	50,6	31,1	51,8	
Nem tudja	1,2			,6	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	100,0	

A fenntartó és az intézmények kapcsolatának alakulása 
a pedagógiai programok előkészítése során 
(%-ban)

I.5. Külső szakértők bevonása az előkészítésbe

A fenntartók aszerint is két közel egyforma nagyságú táborra oszlottak, hogy igénybe vettek-e külső szakmai segítséget a pedagógiai programok előkészítő munkálataihoz vagy sem. Ismét jelentős különbség mutatkozott a kevesebb és a több iskolát fenntartó intézmények között: minél több iskola tartozott a fenntartóhoz, annál valószínűbb volt, hogy élt a külső szakmai segítség lehetőségével. 

Az előkészítő munkához igénybe vettek-e Önök külső szakmai segítséget?
(%-ban)

	1	2-10	10-nél több	Együtt	
	iskolát tart fenn		
Igénybe vettek	44,4	51,0	62,2	48,9	
Nem vettek igénybe	54,1	48,6	37,8	50,2	
Nem tudja	1,5	,4		,9	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	100,0	

Külső szakmai segítség igénybe vétele az előkészítő munkákhoz
(%-ban)

Igen elégedettek voltak az előkészítő jellegű külső szakmai segítséggel azok a fenntartók, akik ilyet igénybe vettek. Az iskolai osztályzatoknak megfelelően 1-től 5-ig értékelve, a többség 4-es, tehát jó osztályzattal jutalmazta a kapott segítséget, sőt több mint egyharmaduk kiválónak minősítette ezt. Egyetlen fenntartó sem volt annyira elégedetlen, hogy 1-es osztályzatot adott volna, egy-két esetben viszont “elégséges”-sel fejezték ki negatív véleményüket. Közel minden ötödik értékelésben szerepelt a “közepes” osztályzat. (Érdemes megemlíteni az osztályzásos értékelési módszerrel kapcsolatban azt a jelenséget, hogy ha túl sokan választják a 3-as osztályzatot, akkor az arra utalhat, hogy a válaszadóknak vagy nincsen határozott véleményük a kérdésről, vagy az esetleg kínos negatív véleményüket kívánják a közepes értékeléssel elfedni. Ezúttal viszont a viszonylag kis arány feltehetően a valós véleményeket jelzi, azt, hogy valóban ennyien érezték közepesnek a kapott segítséget.)

Mennyire elégedett Ön azzal a külső szakmai segítséggel,
amelyet az előkészítő munkához kaptak? 
(az 1-5 osztályzatok megoszlása)

1-es osztályzat	0,0	
2-es osztályzat	2,5	
3-as osztályzat	19,1	
4-es osztályzat	41,9	
5-ös osztályzat	36,5	
ÖSSZESEN	100,0	
Átlag érték	4,1	

I.6. A várható pénzügyi hatások tervezése 

A pedagógiai programok jóváhagyása előtt a fenntartók közel háromnegyedénél készültek számítások a várható pénzügyi vonzatokról, több mint egynegyedük viszont nem kalkulált előre. Az egyetlen iskolát fenntartó hivatalok kétharmada, a 2-10 intézményt felügyelők háromnegyede, az ennél több iskolát fenntartóknak pedig szinte teljes köre végzett előzetes becsléseket. 
A pedagógiai programok jóváhagyása előtt készültek-e számítások 
a bevezetésük kapcsán várható pénzügyi hatásokról?
(%-ban)

	1	2-10	10-nél több	Együtt	
	iskolát tart fenn		
Készültek 	66,5	74,5	90,4	72,1	
Nem készültek	32,7	24,3	9,6	27,0	
Nem tudja	,9	1,2		,9	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	100,0	

Előzetes számítások a várható pénzügyi hatásokról
(%-ban)

Akik készítettek előzetes számításokat, igen különbözően határozták meg a tervezés időtartamát. 
•	Viszonylag legtöbben – több mint egyharmadnyian – a NAT bevezetésének időtartamában, kb. 6 évben gondolkodtak, és erre vonatkozóan végezték el számításaikat. 
•	Egy másik jellemző tervezési forma az volt, hogy 2-3 évre jelölték ki a kalkulálható költségeket.
•	Az is igen gyakori volt, a fenntartók több mint egynegyedénél, hogy csak egyetlen évre tervezték a várható költségeket. 
•	Kevesen tudtak hosszabb távban gondolkodni és 6 évnél távolabbra meghatározni a várható költségeket. 
Milyen távra tervezték a várható költségeket?
(%-ban)

1 évre (maximum)	27,7	
2-3 évre	29,1	
a Nemzeti alaptanterv bevezetésének időtartamára (6 évre)	36,2	
hosszabb távra	6,6	
nem tudja	,5	
ÖSSZESEN	100,0	

A várható költségeket a tervet készítő fenntartóknak egyik fele – elsősorban a sok iskolát felügyelők – minden iskolára külön-külön elkészítette, másik felük viszont összességében mérte föl a várható költségvetési hatásokat. 

A várható költségeket hogyan tervezték?
(%-ban)

	1	2-10	10-nél több	Együtt	
	iskolát tart fenn		
Minden iskolára külön-külön vagy	33,3	54,9	80,6	48,2	
Összességében mérték föl a várható költségvetési hatásokat?	65,8	43,4	19,4	50,7	
Nem tudja	,9	1,6		1,0	
ÖSSZESEN	100,0	100,0	100,0	100,0	

I.7. Döntéshozatal az iskolák pedagógiai programjáról

A fenntartók általában egy alkalommal ültek le döntést hozni a hozzájuk tartozó iskolák pedagógiai programjáról. Az esetek túlnyomó többségében 1997-ben, illetve 1998-ban hoztak döntést ilyen ügyben, akkor is elsősorban az adott év első felében. A leggyakoribb az volt, hogy 1998 júniusában tárgyalták meg, illetve hoztak döntést a hozzájuk tartozó iskolák pedagógiai programjáról. 

Önök mint fenntartó hányszor hoztak döntést az Önökhöz tartozó iskolák 
pedagógiai programjairól?
(%-ban)

1-szer	58,4	
2-szer	24,7	
3-szor	9,6	
4-szer és többször	7,2	
Összesen	100,0	

És mikor hozták meg ez(eke)t a döntés(eke)t?

1996 előtt	14,1	
1996-ban	10,2	
1997 első félévében	21,7	
1997 második félévében	17,8	
1998 első félévében	26,3	
1998 második félévében	9,9	
Összesen	100,0	
Leggyakoribb időpont	1998.06	

II. A pedagógiai programok szakértői véleményezése

II.1. A szakértő személye, kiválasztása

Általános gyakorlat volt, hogy a fenntartók szakértői véleményt készíttettek a hozzájuk tartozó iskolák pedagógiai programjáról. A véleményezők leggyakrabban, az esetek több mint felében független egyéni szakértők voltak, illetve az esetek másik felében pedagógiai szolgáltató intézmények munkatársai. A szakértőket különböző direkt ajánlások alapján választották ki. 
•	Leggyakrabban – majdnem minden második esetben – a megyei pedagógiai intézetek ajánlásait vették figyelembe.
•	Emellett több mint háromnegyedüknél fordult elő, hogy személyes ismeretség segített a szakértő megválasztásában. Ez az ismeretség feltehetően a szakértőnek a fenntartó számára végzett korábbi munkái során alakult ki.
•	A fenntartók közel háromnegyede szakértői névjegyzékben kereste meg a megfelelő szakembert.
•	Az esetek közel egynegyedében a pedagógiai programot készítő (vagy más) iskola ajánlását vette figyelembe a fenntartó a szakértő felkéréséhez. 
•	Ritkán, de előfordult, hogy maga a szakértő jelentkezett erre a munkára a fenntartónál.
•	Az is csak elvétve fordult elő, hogy más fenntartótól kértek, illetve kaptak referenciákat a szakértőre vonatkozóan. 
•	Mindössze néhány esetben éltek a fenntartók a nyilvános pályáztatás lehetőségével. 

Készült-e szakértői vélemény a pedagógiai programokról?
(%-ban)

Készült	98,4	
Nem készült	1,5	
Nem tudja	0,1	
ÖSSZESEN	100,0	

Ki(k) volt(ak) a felkért szakértő(k)?
(%-ban úgy, hogy több válasz is lehetséges volt)

EMLÍTI: 	%	
független egyéni szakértőt	57,0	
pedagógiai szolgáltató intézmény munkatársát	45,3	
valamilyen szervezet munkatársát	7,3	
Egyéb	3,0	
Nem tudja, nem emlékszik	,2	

Minek alapján választották ki a szakértőt (-ket)?
(%-ban úgy, hogy több válasz is lehetséges volt)

EMLÍTI, HOGY… 	%	
a megyei pedagógiai intézet ajánlása alapján	43,5	
a személyes ismeretség alapján	36,7	
a szakértői névjegyzékből	32,2	
az iskola(ák) ajánlása alapján	22,1	
a fenntartónál közvetlenül jelentkezők közül	8,5	
más fenntartók (önkormányzatok) ajánlása alapján	5,0	
nyilvános pályázat útján	1,7	
egyéb módon	3,6	

Az esetek többségében egy pedagógiai programról csak egy szakértői vélemény készült. Nagyon ritkán fordult elő, hogy több szakértőt is felkértek egyazon program bírálatára.  Azok a fenntartók, amelyek több iskolát is felügyelnek, általában minden intézményüket ugyanazzal a szakértővel véleményeztették. Kevésbé volt jellemző, hogy a fenntartók különböző szakértőket bíztak meg a hozzájuk tartozó iskolák pedagógiai programjainak értékelésére.

Előfordult-e, hogy egy pedagógiai programról több szakértői vélemény készült? 
(%-ban)

Előfordult	8,5	
nem fordult elő	90,6	
nem tudja	,9	
ÖSSZESEN	100,0	

Ugyanaz a szakértő (szakértői csoport) véleményezte az Önök fenntartásában 
működő valamennyi iskola pedagógiai programját?
(%-ban)

Ugyanaz véleményezte	67,9	
Különböző szakértők, szakértői csoportok véleményezték	31,2	
nem tudja 	,9	
ÖSSZESEN	100,0	

II.2. Értékelési szempontok megadása a szakértőnek

A fenntartók egyik fele megadott előzetes értékelési szempontokat a felkért szakértőknek, a másik felük viszont nem élt ezzel a lehetőséggel. A megadott szempontok között a leggyakrabban az alábbiak szerepeltek: 
•	Szinte minden esetben szólt a felkérés a törvényességi követelményeknek való megfelelés vizsgálatára. 
•	A pedagógiai program megvalósíthatóságának értékelését is szinte mindig meghatározta a fenntartó a szakértő számára. 
•	A fenntartók kb. kétharmada jelölte meg feladatként a költségvetési vonzatok értékelését, a pedagógiai program hatását az iskolák közötti átjárhatóságra, továbbá a pedagógiai program és a fenntartó koncepciója közötti összefüggések vizsgálatát. 
•	Közel minden második felkérésben szerepelt a vizsgált iskola minőségének leírása. 
•	A fenntartók egyharmada várta el, hogy a szakértő megvizsgálja az egyes pedagógiai programok kapcsolódásának lehetőségeit is. 

Adtak-e Önök előzetes vizsgálati, értékelési  szempontokat a szakértőnek?
(%-ban)

Adtak	50,5	
Nem adtak	48,4	
Nem tudja	1,0	
ÖSSZESEN	100,0	

A szakértő számára adott szempontok tartalmazták-e az alábbiakat?
(%-ban)

TARTALMAK:	Igen	Nem	Nem tudja		
1.	a törvényi követelményeknek való megfelelés	99,0	1,0		100,0	
2.	a pedagógiai program megvalósíthatósága	92,7	6,6	,7	100,0	
3.	a költségvonzatok, beruházási, fejlesztési igények	68,1	30,5	1,4	100,0	
4.	az iskolák közötti átjárhatóság	65,4	32,9	1,8	100,0	
5.	a pedagógiai programok és a fenntartó oktatási koncepciója közti összefüggések vizsgálata	62,1	37,2	,7	100,0	
6.	az iskola minőségének vizsgálata	45,1	52,7	2,2	100,0	
7.	az egyes pedagógiai programok kapcsolódásainak vizsgálata	39,3	57,8	2,9	100,0	
8.	egyéb, éspedig:	17,8	72,8	9,4	100,0	

II.3. A szakértői vélemények kidolgozásának folyamata

A szakértői vélemények kidolgozása leggyakrabban, az esetek felében egy hónapnál rövidebb időt igényelt. A fenntartók több mint egynegyede jelezte, hogy másfél hónapig tartott ez a folyamat. Kb. minden tizedik esetben két hónapig is elhúzódott a szakértői véleményezés. Ennél hosszabb időre csak néhány szakértőnek volt szüksége. A fenntartók nagyobb hányada igényelte, hogy a szakértő az iskolán belül helyszíni munkát is végezzen, kisebbik felük nem tartotta szükségesnek ezt a feladatot. 

Mennyi időt vett igénybe a szakértői vélemények kidolgozása?
(%-ban)
10–30 napot	53,9	
30–45 napot	28,4	
45–60 napot	12,0	
ennél több időt	2,8	
nem tudja	2,9	
ÖSSZESEN	100,0	

Igényelték-e, hogy a szakértő az iskolákon belül helyszíni munkát is végezzen?
(%-ban)
Igényelték	55,3	
nem igényelték	44,7	
ÖSSZESEN	100,0	

A szakértői vélemények viszonylag rövidek lettek, többségükben nem haladták meg a 10 oldalt. Majdnem minden második anyag 5-10 oldalas lett, ritkábban, de készültek 5 oldalnál is rövidebb elemzések. A vélemények egynegyede megközelítette az egy ívet (10-20 oldalt). Igen ritkán írtak a szakértők egy ívnél többet, esetenként azonban az 50 oldalt is meghaladta egy-egy vélemény terjedelme.

A szakértői vélemények összesen hány oldalt tettek ki?
(%-ban)
5 oldalnál kevesebbet	15,9	
5-10 oldalt	43,0	
10-20 oldalt	24,2	
20-50 oldalt	8,0	
50 oldalnál többet	7,8	
nem tudja	1,0	
ÖSSZESEN	100,0	

A szakértői vélemények elkészülte után szinte valamennyi fenntartó elküldte az anyagot az érintett iskolának. Mindössze egy-két esetben nem került sor a visszacsatolásra. 

Az elkészült szakértői véleményt megküldték-e az érintett iskolának?
(%-ban)
Megküldték	97,9	
Nem küldték meg	2,1	
ÖSSZESEN	100,0	

II.3. Módosítási javaslatok a szakértői véleményekben

Nagyon változóak voltak a szakértői vélemények abban a tekintetben, hogy tartalmaztak-e módosítási javaslatot vagy sem. Valamivel jellemzőbb volt – a szakanyagok több mint felében –, hogy nem született érdemi módosítási igény, ennél valamivel ritkábban fordult elő, hogy a szakértő változtatásra tett javaslatot. A módosítások igen sokféle területet érintettek:
•	A módosításról szóló szakértői vélemények több mint felében az intézmény számára biztosított órakeretek megváltoztatására születtek javaslatok.
•	Szintén a szakanyagok fele tartalmazott változtatási ötleteket általánosságban a helyi tantervre vonatkozóan. 
•	Majdnem minden második módosítást tartalmazó véleményezés a törvényességi szem-pontokkal foglalkozott ilyen értelemben: vagy általánosságban a törvényességi előírásokkal vagy a pedagógiai program törvény szerinti tartalmával. 
•	A változtatási igények egyharmada a pedagógiai program részletezettségét érintette. 
•	Szintén kb. az anyagok egyharmada tartott szükségesnek módosításokat a tananyag elrendezésében pl. az évfolyamok vagy az osztályok között. 
•	Kb. minden negyedik módosításról szóló vélemény érintette a tananyag tartalmát és a tanulókkal szembeni követelményeket.
•	Nagyjából minden ötödik anyag, amely módosítási javaslatot tartalmazott, igényelt változtatásokat a  pedagógiai program formai megjelenítésében, továbbá az alapító okiratban meghatározott tartalmaktól való eltérések korrigálásában. 
•	Legritkábban az intézmény pedagógiai értékrendje és a programban leírt helyzetelemzés vonatkozásában hangzottak el változtatási igények a szakértők részéről. 

A számos módosítási javaslat ellenére a fenntartók többsége – közel háromnegyed része – úgy vélte, hogy a szakértői vélemény alapján nincs szükség átdolgozást kérni az iskoláktól. Erre csak az esetek egynegyedében került sor, s náluk is többnyire csak egy intézményt érintett ez a feladat.

Előfordult-e, hogy a szakértő érdemleges módosítást javasolt?
(%-ban)

Előfordult	44,7	
Nem fordult elő	55,3	
ÖSSZESEN	100,0	

A pedagógiai program(ok)  mely területeit érintették ezek a módosítási javaslatok?
(%-ban)

TERÜLETEK:	Érintették	Nem érintették	Nem tudja	ÖSSZE-SEN	
1.	az intézmény számára biztosított órakeret	54,2	45,4	,4	100,0	
2.	a helyi tanterv általában	51,8	47,3	,9	100,0	
3.	általános törvényességi észrevételek	43,5	56,1	,4	100,0	
4.	a pedagógiai program törvény szerinti tartalma	42,2	57,3	,5	100,0	
5.	a tananyag elrendezése (évfolyamok, osztályok stb. között)	35,7	63,3	,9	100,0	
6.	a pedagógiai program részletezettsége	35,5	63,5	,9	100,0	
7.	a tananyag tartalma	28,6	70,4	,9	100,0	
8.	a tanulókkal szembeni követelmények	26,3	71,4	2,3	100,0	
9.	a pedagógiai program formai megjelenése	22,0	76,6	1,4	100,0	
10.	egyéb, éspedig:	21,0	74,5	4,5	100,0	
11.	az alapító okiratban meghatározott feladatoktól való eltérés	19,7	79,3	9	100,0	
12.	az intézmény pedagógiai értékrendje	17,8	81,3	,9	100,0	
13.	a helyzetelemzés	16,3	82,3	1,4	100,0	

Szükséges volt-e a szakértői vélemény alapján átdolgozást kérni az intézménytől?	
(%-ban)
Szükséges volt	28,5	
Nem volt szükséges	71,5	
Nem tudja	0,0	
ÖSSZESEN	100,0	

Hány intézménytől?
(%-ban)
1 intézménytől	63,1	
2 intézménytől	16,6	
3 intézménytől	7,6	
4 intézménytől	5,7	
5 intézménytől	1,3	
6 intézménytől	,6	
8 és több intézménytől	5,1	
ÖSSZESEN	100,0	

II.4. A szakértői vélemények fenntartói értékelése

A szakértői véleményeket a fenntartók szinte kivétel nélkül megtárgyalták, mégpedig majdnem mindenhol a képviselőtestület keretében. Emellett sok esetben – a fenntartók közel kétharmadánál – sor került arra is, hogy a hivatal részéről valaki személyesen találkozott az iskola vezetőjével, hogy átbeszéljék a szakértői anyagot. A fenntartók valamivel több mint felénél az oktatási bizottság (is) foglalkozott a pedagógiai programok szakértői véleményezésével. Közel minden tizedik fenntartó más személyekkel, illetve más keretek között is megtárgyalta az elemzéseket. 

Összességében igen hasznosnak értékelték a fenntartók a szakértői véleményeket. Majd minden második értékelésben – az iskolai osztályzatokkal kifejezve – a “jó osztályzat” szerepelt, a minősítések további egyharmada pedig kiváló, 5-ös osztályzattal jutalmazta a szakanyagokat. Néhány konkrét értékelési szempont átlagosztályzatai az összesített értékelésnél is kedvezőbb véleményekről tanúskodnak:
•	A legnagyobb elismeréssel a szakértői véleményekben talált törvényességi szempon-tok információtartalmáról szóltak a fenntartók. Ezt tudták leginkább hasznosítani az elemzésekből, s átlagosan megközelítően “kiváló” osztályzattal jutalmazták. 
•	A “jó” osztályzatnál valamivel magasabbra értékelődött a szakértői vélemények szakmai színvonala, továbbá szakmai-pedagógiai hasznosíthatósága.
•	Igen jónak tartották a fenntartók a szakértők arra vonatkozó vizsgálódásait is, hogy miként felel meg a bírált pedagógiai program a fenntartó saját művelődési-oktatási koncepciójának. 
•	A fenntartók a legkevésbé a költségvetési finanszírozás megállapításához tudták hasznosítani a szakértők véleményét, erre összességében csak megközelítően “jó” osztályzatot adtak. 

A fenntartó részéről megtárgyalta-e valaki a szakértői véleményt?
(%-ban)

Megtárgyalta	95,0	
Nem tárgyalta meg	5,0	
nem tudja	0,0	
ÖSSZESEN	100,0	

Az alábbiak közül ki(k) tárgyalta(ák) meg a szakértői véleményt?
(%-ban)

KIK:	Megtár-gyalta	Nem tárgyalta meg	Nem tudja	ÖSSZE-SEN	
A képviselő testület	92,6	7,4		100,0	
Az iskola és a hivatal képviselője	69,9	29,4	,7	100,0	
Az oktatási kérdésekkel foglalkozó bizottság	55,7	43,3	1,0	100,0	
más éspedig:	9,6	86,1	4,3	100,0	

Mindent egybevetve, hogyan értékeli a szakértői vélemény(ek) hasznosságát?
(%-ban)

1-es osztályzat ( nagyon gyenge)	,5	
2-es osztályzat	2,8	
3-as osztályzat	14,2	
4-es osztályzat	48,0	
5-ös osztályzat ( nagyon jó)	34,4	
ÖSSZESEN	100,0	
Átlag	4,13	

A szakértői vélemények hasznosságának megítélése
(az osztályzatok %-ban)

Kérjük, hogy értékelje a szakértői véleményeket az alábbi szempontok szerint.  
(az 1-5 osztályzatok átlaga)

A SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY(EK):	ÁTLAGOSZTÁLYZAT
Nagyon gyenge……..nagyon jó
1         2         3          4         5	Nem tudja (%)	
1.	a pedagógiai program törvényességére vonatkozó információtartalma szempontjából	4,54	2,3	
2.	szakmai színvonala alapján	4,29	5,7	
3.	szakmai – pedagógiai használhatósága szempontjából	4,29	7,5	
4.	az Önök művelődési koncepciója és a bírált pedagógiai program megfelelősége szempontjából	4,13	21,2	
5.	értéke a költségvetési finanszírozás megállapítása szempontjából	3,65	9,8	

II.5. A szakértői véleményezés költsége

A fenntartók a hozzájuk tartozó iskolák és a felkért szakértők számának függvényében különböző nagyságú összegeket áldoztak a pedagógiai programok szakértői véleményezésére. A vizsgálatban résztvett fenntartók legnagyobb hányadának – lévén kis települési önkormányzat – csupán egy iskola programját kellett véleményeztetni. Ezekben az esetekben a leggyakrabban kifizetett összeg az 50.000 forint volt, de előfordult az 5000 forintos tiszteletdíj is. Összességében átlagosan közel 350.000 forintot fordítottak az önkormányzatok erre a feladatra. 

Összességében mennyi volt a szakértői véleményezés költsége?
(Ft-ban)

	Átlag	Szórás	Minimum	Maximum	
1 iskolát tart fönn	64885,23	43413,69	5000,00	350000,00	
2-10 iskolát tart fönn	223050,56	262554,55	18000,00	2000000,00	
10-nél több iskolát tart fönn	1844332,88	1755217,23	200000,00	7439000,00	
Együtt	332230,75	834527,37	5000,00	7439000,00	

III. A pedagógiai programok jóváhagyása

III.1. A pedagógiai programokról szóló döntés formája és érvényessége

A pedagógiai programokat szinte kivétel nélkül a fenntartó, az önkormányzat képviselőtestülete hagyta jóvá. Egy-két esetben előfordult, hogy az oktatási bizottság hozta meg a végső döntést, esetleg egyéb testület vagy személy. A jóváhagyás formája általában határozat volt, nagyon ritkán ennél magasabb szintű szabályozás, például rendelet. A jóváhagyott pedagógiai programok érvényessége leggyakrabban meghaladja az öt évet. 

Ki hagyta jóvá a pedagógiai programokat?
(%-ban)

önkormányzati (fenntartói) képviselőtestület	92,6	
az önkormányzat (a fenntartó) oktatási bizottsága	3,9	
az önkormányzat (a fenntartó) megfelelő hivatali egysége 	,7	
egyéb személy	1,4	
egyéb testület	1,4	
ÖSSZESEN	100,0	

Mi volt a fenntartói döntés formája?
(%-ban)

Rendelet	2,8	
Határozat	96,2	
Egyéb	1,0	
ÖSSZESEN	100,0	

Hány olyan iskola van, ahol a pedagógia programnak az érvényessége… 
(%-ban)

	1	2 vagy több	Összesen	
	ilyen iskola van		
1 év vagy kevesebb	88,4	11,6	100,0	
1-2 év	64,7	35,3	100,0	
2-5 év	70,1	29,9	100,0	
5 évnél több	60,8	39,2	100,0	
Nincs időhatárhoz kötve	68,8	31,2	100,0	

III.2. Viták, elutasító döntések

A jellemző az volt – a döntéshozások közel kétharmadában –, hogy nem alakult ki érdemi vita a jóváhagyás folyamán. A fenntartók több mint egyharmada viszont jelzett ilyen vitákat. Szinte minden iskola pedagógiai programját jóváhagyták, nem igazán fordult elő, hogy elutasító döntést hoztak volna. Nagyon kevés esetben viszont találkoztunk olyan fenntartóval, amelyik még nem hozott döntést valamelyik hozzá tartozó intézmény pedagógiai programjáról. 

Volt-e érdemi vita a jóváhagyásról szóló döntés előtt?
(%-ban)

volt vita	39,4	
nem volt vita	60,6	
ÖSSZESEN	100,0	

Viták a pedagógiai programok jóváhagyása előtt
(%-ban)

Előfordult-e, hogy valamelyik iskola pedagógiai programjával kapcsolatban 
a jóváhagyást elutasító döntést hoztak? 
(%-ban)
Előfordult	2,8	
Nem fordult elő	97,2	
ÖSSZESEN	100,0	

Van-e olyan iskola, amelynek a pedagógiai programját még nem hagyták jóvá?
(%-ban)
Van 	3,9	
Nincs	96,1	
ÖSSZESEN	100,0	

IV. Fenntartói várakozások

IV.1. A NAT-tal kapcsolatos általános várakozások, vélemények

A fenntartók is – hasonlóképpen az iskolaigazgatókhoz – kifejtették véleményüket arról, hogy a nemzeti alaptanterv hatására milyen változásokkal számolnak a magyar iskolarendszerben. E kérdés kapcsán is érdemes a fenntartói válaszokat egybevetni az iskolaigazgatókéval. (Az alábbi táblázatban aszerint rendeztük sorba a válaszokat, hogy a fenntartók milyen arányban választották a “növekszik” típusú választ, ami természetesen különböző jelentéstartalommal rendelkezik az egyes tényezők esetében. Ezért a 20 kiválasztott tényező sorrendje nem rangsorolást jelent, csupán az elemzéshez nyújt valamilyen logikai “fogódzót”.) 
•	A fenntartók túlnyomó többsége, kétharmada-háromnegyede – az iskolaigazgatókhoz hasonló módon – úgy látja, hogy a NAT bevezetésének hatására növekedni fog a tantestületek felelőssége, a fenntartók felelőssége, nőni fognak továbbá a pedagógusok terhei, az iskolák között meglévő színvonalbeli különbségek, valamint az egyes iskolák lemaradása. Talán nem meglepő, hogy a fenntartók felelőssége más tényezőkhöz képest nagyobb hangsúlyt kapott a fenntartók körében, mint az igazgatók körében. Figyelemre méltó különbség továbbá, hogy az iskolaigazgatók sokkal nagyobb hányada számol a pedagógusok terheinek növekedésével, mint a fenntartók. Az iskolák között meglévő színvonalbeli különbségek növekedéséről, valamint az egyes iskolák lemaradásának növekedéséről is inkább az igazgatók vannak meggyőződve. 
•	A tanulók képességeinek megfelelőbb oktatási lehetőségek növekedését mindkét intézménycsoport  –  fenntartók és iskolák – körében körülbelül minden második megkérdezett tartotta valószínűnek. 
•	A tanulók terheinek növekedéséről a fenntartóknak több mint fele beszélt, többen, mint ahányan az iskolaigazgatók.
•	Az iskolák nyitottságának növekedése, az “iskola-használók” igényeinek fokozottabb kielégíthetősége, a középiskolák vonzerejének emelkedése a fenntartók – csakúgy, mint az iskolaigazgatók – közel fele szerint elképzelhető.
•	Megoszlanak a vélemények a pedagógusok szakmai ambícióját illetően: a fenntartók – csakúgy, mint az iskolák igazgatóinak – egyik fele szerint növekedés, másik fele szerint stagnálás várható e téren. 
•	Rendkívül nagy a véleménykülönbség az oktatás színvonalváltozásáról: míg a fenntartók körében több mint 40 százalék ítélte meg optimistán ennek lehetőségét a NAT hatására, addig az igazgatóknak csak lényegesen kisebb hányada (egynegyede) bízik ebben. 
•	A fenntartóknak csak valamivel több mint egyharmada hiszi, hogy az új tanterv hatására megnőnek az egyes tanulócsoportok közti különbségek. Az iskolák lényegesen biztosabbak ebben. 
•	
A fenntartók több mint egyharmada szerint csökken az iskolák közötti átjárhatóság. Az iskolák munkájának átláthatóságában pedig inkább változatlanságot feltételeznek. Az iskolák szerint mindkét tényezőben csökkenő lesz a tendencia. 
•	Az általános iskolák vonzerejének növekedésével a fenntartóknak kb. egyötöde számol, többségük inkább változatlanságot feltételez. Az iskolák borúlátóbbak e kérdésben. 
•	A pedagógusok pályaelhagyásának jövőjéről alapvetően másként gondolkodnak az iskolák, mint a fenntartók. A fenntartóknak alig egyötöde hiszi, hogy a NAT hatására a pedagógusok elvándorolnak a pályájukról, többségük szerint nem következik be változás e téren. Az iskolaigazgatók pesszimistábbak: közel felük tartja valószínűnek az elvándorlást. 
•	A pedagógus munkaerő-gazdálkodás hatékonysága, a nevelőtestületek kohéziója, valamint a tanulók tanulási ambíciója körülbelül azonos várakozásokat mutat az iskolák és a fenntartók körében: viszonylag kis hányaduk, alig egyötödük számol e tényezők növekedésével, a többség nem vár változást. 

Ön szerint a NAT bevezetésének hatására mi várható általában a magyar 
iskolarendszerben: az alábbi tényezők nőnek, csökkennek vagy 
változatlanul megmaradnak?
(%-ban)
TÉNYEZŐK:	NŐ	NEM VÁLTOZIK	CSÖKKEN	NEM TUDJA		
1.	a tantestületek felelőssége	78,4	16,0	1,4	4,2	100,0	
2.	a fenntartók felelőssége	77,4	18,2	1,0	3,3	100,0	
3.	a pedagógusok terhei	68,4	24,1	3,1	4,4	100,0	
4.	az iskolák között meglévő színvonalbeli különbségek                       	59,4	26,4	10,8	3,3	100,0	
5.	egyes iskolák lemaradása	58,6	22,9	12,9	5,6	100,0	
6.	a tanulók képességeinek megfelelőbb oktatási lehetőség	54,0	32,1	6,7	7,2	100,0	
7.	a tanulók terhei	53,5	26,7	14,9	4,9	100,0	
8.	az iskolák nyitottsága	53,1	38,7	3,5	4,7	100,0	
9.	az “iskola-használók” igényeinek kielégítése	52,5	37,5	3,0	7,0	100,0	
10.	a középiskolák vonzereje	48,9	36,3	,5	14,3	100,0	
11.	a pedagógusok szakmai ambíciója	45,0	43,5	2,6	8,9	100,0	
12.	az oktatás színvonala, eredményessége                	43,5	40,3	7,8	8,3	100,0	
13.	az egyes tanulócsoportok közti különbségek	38,0	42,0	11,4	8,6	100,0	
14.	az iskolák munkájának átláthatósága	31,6	39,3	22,2	6,9	100,0	
15.	az iskolák közötti átjárhatóság	27,6	27,1	39,9	5,4	100,0	
16.	a pedagógus munkaerő-gazdálkodás hatékonysága	30,7	50,8	6,3	12,2	100,0	
17.	az általános iskolák vonzereje	21,8	60,5	10,9	6,9	100,0	
18.	a pedagógusok pályaelhagyása	19,6	60,4	6,1	13,9	100,0	
19.	a nevelőtestületek kohéziója, összetartása	19,2	60,1	11,9	8,7	100,0	
20.	a tanulók tanulási ambíciója	14,7	67,4	7,4	10,2	100,0	

IV.2. Az iskolaszerkezet várható változásainak megítélése

A fenntartók körében sem sokkal markánsabban fogalmazódott meg a hazai iskolaszerkezet várható változásának megítélése, mint az iskolaigazgatók körében. A fenntartók egy kissé talán jobban hajlanak arra a feltételezésre, hogy megváltozik a hazai iskolaszerkezet a NAT hatására. Ugyanakkor körükben is “tetten érhető” volt az a projektív magatartás, miszerint az ország egészét illetően inkább tartanak valószínűnek szerkezeti változást, a saját felügyeletükhöz tartozó iskolák esetében viszont inkább nem. Ezzel a kettős véleményükkel ők is – hasonlóan az iskolaigazgatókhoz – azt sugallják, hogy bár náluk stabil a helyzet, de máshol bármi elképzelhető. 

Várható-e Ön szerint, hogy a NAT hatására megváltozik a hazai iskolaszerkezet?
(%-ban)

Várható	45,9	
Nem várható	39,0	
Nem tudja	15,1	
ÖSSZESEN	100,0	

És az Önök által fenntartott iskolák körében várható-e szerkezetváltozás?
(%-ban)

Várható	17,9	
Nem várható	76,6	
Nem tudja	5,5	
ÖSSZESEN	100,0	

			A NAT hatására várható-e változás

IV.3. A pedagógiai programok módosításának lehetősége

A fenntartók még az iskolaigazgatóknál is bizonytalanabbak voltak abban a kérdésben, hogy mikor válhat szükségessé a jóváhagyott pedagógiai programok módosítása. Sokan (egyötödük) nem tudtak választ adni, a többiek pedig igen különbözőképpen vélekedtek: relatíve legtöbben – több mint egyharmadnyian – 3-5 éven belül tartják valószínűnek a programok megújításának igényét. Valamivel kisebb hányaduknál – a megkérdezettek több mint egynegyedében – az a vélemény alakult ki, hogy erre már 1-2 éven belül is sor kerülhet. Nagyjából minden tizedik válaszoló viszont 5 évnél hosszabb időre becsülte a módosítás bekövetkeztét. 

Szinte teljesen azonosan ítélték meg viszont a fenntartók és az iskolaigazgatók azokat a tényezőket, amelyeknek a hatására ezek a módosítások szükségessé válhatnak. 
•	Az igazgatók és fenntartók túlnyomó többsége legvalószínűbb okként a törvényi szabályozásban bekövetkező lehetséges változásokat jelölte meg. 
•	A megkérdezettek több mint fele a társadalmi igények általános változása miatt is elképzelhetőnek tartja a módosítás szükségességét. 
•	A fenntartók nem egészen fele említette, hogy szakmai okok is kikényszeríthetik a pedagógiai programok megváltoztatását. 
•	Az iskolaigazgatókhoz hasonlóan a fenntartóknak is több mint egyharmada a fenntartói kezdeményezésben látja a módosítás lehetséges kiváltó okát. 
•	Az egyedüli lényeges eltérés a fenntartók és az igazgatók véleménye között abban állt, hogy míg az igazgatók fele tartja valószínűnek az új tantervek, tankönyvek programváltoztató erejét, addig a fenntartóknak csak egyharmada tulajdonít ezeknek befolyásoló szerepet. 
•	A szülői igények változását is elképzelhető motiváló tényezőként tartják számon mind a fenntartók, mind az igazgatók körében.
•	Legkevésbé a tanulói igények változása okozhatja a pedagógiai programok módosítási igényének kialakulását – vélték a megkérdezett fenntartók és iskolaigazgatók egyaránt. 

Az Önök által jóváhagyott pedagógiai programoknál általában 
mikor válhat majd szükségessé a módosítás?
(%-ban)

1–2 éven belül	28,3	
3–5 éven belül	39,4	
több mint 5 év múlva	11,5	
nem válik szükségessé	,9	
nem tudja (még)	20,0	
ÖSSZESEN	100,0	

Az alábbiak közül mik tehetik szükségessé a pedagógiai programok módosítását?
(%-ban)

EMLÍTI, HOGY…	%	
törvényi szabályozás változása	81,9	
általában a társadalmi igények változása	56,8	
szakmai okok	44,6	
fenntartói kezdeményezés	38,7	
új tantervek, tankönyvek	34,0	
a szülői igények változása	27,2	
tanulói igények változása	13,4	
egyéb okok	6,3	
nem tudja	,2	

M E L L É K L E T E K

OKTATÁSI MINISZTÉRIUM
1055. Budapest, Szalay u. 10-14.
Tel.: 353-06-00

ORSZÁGOS KÖZOKTATÁSI 
INTÉZET KUTATÁSI KÖZPONTJA
1054. Budapest, Dorottya u. 8.
Tel.: 318-51-45	
Független Társadalom- és Piackutató Kft.
1022 Budapest, Marczibányi tér 5.
Tel./Fax: 316-87-14

									
				
	Település azonosító

Megye	Körzet	Intéz-mény	E.	Ha az intézmény nem általános iskola, 1-et írjon E.-be	
								
      Az iskola azonosítója az “Októberi Statisztikai” jelentés alapján

A VÁLASZADÁS ÖNKÉNTES!

ADATLAP A HELYI TANTERVRŐL

Budapest, 1998. Október - november	

TISZTELT IGAZGATÓ ASSZONY / ÚR!

SZERETNÉNK FELHÍVNI A FIGYELMÉT NÉHÁNY OLYAN SZEMPONTRA, AMELY MEGKÖNNYÍTI AZ ÖN SZÁMÁRA A KÖVETKEZŐ OLDALAK KITÖLTÉSÉT, SZÁMUNKRA PEDIG AZ ADATOK FELDOLGOZÁSÁT, ÉRTELMEZÉSÉT. AZ ALÁBBI ADATOK LEHETŐVÉ TESZIK AZ ÖNÖK ISKOLÁJÁNAK STATISZTIKAI SZEMPONTÚ MEGISMERÉSÉT, ÉS EZÁLTAL A NEMZETI ALAPTANTERV BEVEZETÉSE NYOMÁN KIALAKULT TANTERVI HELYZET ÉRTÉKELÉSÉT. KÉRJÜK, HOGY AZ ADATLAPOKAT VAGY ÖN TÖLTSE KI, VAGY KÉRJE SZAKOS MUNKATÁRSAI SEGÍTSÉGÉT. 

	A FELMÉRÉS IDEJE ALATT, 1998. OKTÓBER 15. ÉS NOVEMBER 15. KÖZÖTT AZ ORSZÁGOS KÖZOKTATÁSI INTÉZET MUNKATÁRSAI TELEFONÜGYELETET TARTANAK. AZ ADATLAP KITÖLTÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEIKRE SZÍVESEN VÁLASZOLNAK MINDEN MUNKANAPON 10 ÉS 14 ÓRA KÖZÖTT A KÖVETKEZŐ TELEFONSZÁMON: 
06-1-318-51-45

Kitöltési útmutató az óratervi lapokhoz

–	A következő néhány oldalon 13 db óratervi lapot talál, amely évfolyamonként tekinti át az Önök fenntartója által jóváhagyott helyi tantervük heti óratervét. Kérjük tehát, hogy az itt következő óratervi lapokat a jóváhagyott helyi tantervüknek megfelelően  töltse ki. 
–	Egy lap egy évfolyamról szó, azaz minden évfolyamra önálló lapot kell kitölteni. Kérjük, hogy – értelemszerűen – annyi óratervi lapot töltsön ki, ahány évfolyam működik az Önök iskolájában.
–	Ha indult nulladik évfolyam (pl. két tannyelvű gimnáziumban), akkor a nulladik évfolyamra vonatkozóan nem kérünk adatokat. Ebben az esetben az ezt követő évfolyamot – automatikusan – 9. évfolyamnak jelölje. 
–	Az eddigi tapasztalatok alapján egy óratervi lap évfolyamonként 3 db eltérő óraterv leírására ad lehetőséget (A, B, C-vel jelölve). Ha az Önök iskolájában valamelyik évfolyamon ennél több óraterv szerepel az új helyi tantervben, akkor egy újabb üres óratervi lapon lehet folytatni a kitöltést. Kérjük, hogy ilyen esetben – az azonosítás érdekében – még egyszer tüntesse föl annak az évfolyamnak a sorszámát, amelyről az előző lap folytatásaként szó van.
–	A  szürkén nyomtatott sorokat akkor használja, ha az adott műveltégi terület összevontan, nem tantárgyi bontásban jelenik meg.

Hogyan töltsük ki az óratervi lap táblázatot:
–	Az 1. oszlopban megnevezett műveltségi területek mellett a 2. oszlopban a NAT-ban szereplő műveltségi részterületeket, illetve tantárgyakat tüntettük fel. Amennyiben az Önök helyi tantervében szereplő tárgyak elnevezése ezekkel nem egyezik meg kérjük, hogy az üresen hagyott helyre írja be melléjük az Önök helyi tantervében szereplő tantárgyak tényleges elnevezését.
–	A 3-6. sorszámú oszlopok az adott évfolyam egy-egy különböző (A, B, C-vek jelölt) 
      óratervének adatait tartalmazzák .	
–	A 3-6. sorszámú oszlopokba az adott tantárgy heti óraszámát kérjük beírni.	
–	a bontásból származó órákat karikázva kérjük jelezni,	
–	a 3. oszlop a Kt. 52. § (3)-ra utal,	
–	a 4. oszlop a Kt 52 § (6)-ra utal,	
–	a 6. oszlop a törvény által biztosítotton felüli, a fenntartó által jóvá hagyott többlet órát tartalmazza.	

Az iskola neve:	1-10. ÉVF. ÓRATERVI LAP	A tárgyalt évfolyam:	1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	
		A	B	C	

1	2	3	4	5	6	3	4	5	6	3	4	5	6	
Műveltségi terület	A NAT-ban szereplő műveltségi részterületek, ill. tantárgyi elnevezések	Az iskola helyi tanterve szerinti tantárgyi elnevezések	Kötelező
 	Nem kötelező	5% terhére egyéni
(52.§ 
(9) c)	fenntartó által jóváhagyott egyéb	Kötelező
 	Nem kötelező	5% terhére egyéni
(52.§ 
(9) c)	fenntartó által jóváhagyott egyéb	Kötelező
 	Nem kötelező	5% terhére egyéni
(52.§ 
(9) c)	fenntartó által jóváhagyott egyéb	
Anyanyelv és irodalom	Magyar nyelv és irodalom													
	Magyar nyelv													
	Irodalom 													

Művészetek	Ének-zene													
	Tánc és dráma													
	Vizuális kultúra													
	Mozgókép kult. és médiaism.													
														
Élő idegen nyelv	1. nyelv:													
	2. nyelv:													
	3. nyelv:													
														
Matematika	Matematika													

Ember és 
társadalom	Társadalmi ismeretek													
	Társ., államp. és gazd. ism.													
	Emberismeret													
	Történelem													
														
Ember és 
természet	Természetismeret													
	Fizika													
	Kémia													
	Biológia és egészségtan 													

Földünk és környezetünk	Földrajz													

Informatika	Számítástechnika													
	Könyvtárismeret													
														
Életvitel és gyak. ism.	Technika													
	Háztartástan													
	Pályaorientáció													
														
Testnevelés és sport	Testnevelés és sport													

Tanórán kívüli foglalkozások heti óraszáma összesen				
Szakmai alapozó tantárgyak heti óraszáma összesen (középfokon)				
Az eszerint az  óraterv szerint tanuló tanulócsoportok száma				
Ezt az óratervet melyik tanévben alkalmazták, vagy alkalmazzák először 				
Egyéb megjegyzés				

11-12.(13.) ÉVFOLYAMOK  ÓRATERVI LAPJA
Az iskola neve:		A tárgyalt évfolyam:	11	12	13	

Tantárgy	Normál tantárgyi (heti) óraszám	Középszintű	Emelt szintű	
		érettségire készítő csoportok
(heti) óraszáma	
Magyar nyelv és irodalom				
Történelem				
Matematika				
Idegen nyelv:				

				

				

				

				

				

3.	
A fenntartó által jóváhagyott, a helyi tanterv szerinti heti óraszám összesen:		
A pedagógiai program céljainak eléréséhez hány óra lenne szükséges:		

4.	Kérem, nevezze meg azokat a tantárgyakat, tanórákat, illetve foglalkozásokat, valamint ezek óraszámát is, amelyek a most kidolgozott helyi tantervben, mint új tantárgy szerepelnek a korábbi – NAT előtti – óratervhez képest. 

	ÉVFOLYAMOK	
ÚJ TANTÁRGYAK:	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	9.	10.	11.	12.	

													

5.	Kiemeltünk néhány tantárgyat. Kérjük, adja meg, hogy az 1997-98-as (utolsó) tantervük szerint mennyi az alábbi tantárgyak óraszáma.
Amennyiben különböző óraterveket használtak egy évfolyamon belül, akkor a legalacsonyabb és a legmagasabb heti óraszámot adja meg (Pl. idegen nyelv 5. évfolyamon: 3-6).

	ÉVFOLYAMOK	
TANTÁRGYAK:	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	9.	10.	11.	12.	
Magyar nyelv-irodalom													
Idegen nyelv													
Matematika													
Informatika, szám. tech.													
Testnevelés													
+ 1 tárgy, ahol összességében a legnagyobb a különbség a ’98 előtti és az új HT között:..............................													
A NAT ELŐTT A HETI ÖSSZES ÓRASZÁM:													

6.	Az új helyi tanterv szerint mely évfolyamokon tanítják Önök a történelmet kronológikus rendben? Kérjük, jelölje meg, hogy ezeken az évfolyamokon mely történelmi évszámig (eseményig) jutnak el a tanév végéig?
A KRONOLÓGIKUS TÖRTÉNELEM-OKTATÁS ZÁRÓ 
ÉVSZÁMAI AZ EGYES ÉVFOLYAMOKON	
TÖRTÉNELEM:	5.	6.	7.	8.	9.	10.	11.	12.	
Egyetemes történelem	

Magyar történelem	

7.	
A 7. évfolyamon történelemből jelenleg, tehát 1998 októberében, novemberében melyik témát tárgyalják?

……………………………………………………………………………………………….

8.	Kérjük, jelölje meg, hogy az Önök iskolájában az 1998/99-es tanévben a 7. évfolyamon átmeneti tanterv szerint tanítanak vagy sem? Ha átmeneti tantervet alkalmaznak, az mennyire követi a helyi tantervükben elfogadottakat? Kérjük, osztályozzon 1-től 5-ig, ahol az 5-ös azt jelenti, hogy teljes mértékben követi a helyi tantervüket, az 1-es pedig azt, hogy egyáltalán nem.

TANTÁRGY	A 7. ÉVFOLYAMON ÁTMENETI TANTERVET	AZ ÁTMENETI TANTERV MENNYIRE KÖVETI A HELYI TANTERVET?
egyáltalán nem……….nagyon	
	alkalmaznak	nem alkalmaznak		
Magyar nyelv és irodalom	1	2	1       2       3       4      5	
Történelem	1	2	1       2       3       4      5	
Idegen nyelvek	1	2	1       2       3       4      5	
Matematika	1	2	1       2       3       4      5	
Biológia	1	2	1       2       3       4      5	
Fizika	1	2	1       2       3       4      5	
Testnevelés	1	2	1       2       3       4      5	
Ének-zene	1	2	1       2       3       4      5	
Egyéb, éspedig:
…………………………….	1	2	1       2       3       4      5	

9.	Kérjük, a következő két adatlapon mutassa be, hogy az Önök iskolájában a különböző évfolyamok tanterve milyen források alapján készült.
Ha alkalmaznak átmeneti tantervet, akkor kérjük ennek forrásait a második adatlapon adja meg. 

MINTA , AMELY SEGÍT A KÖVETKEZŐ 2 OLDAL KITÖLTÉSÉBEN
Műveltségi terület	Tantárgy	Tanterv	Szerző/tulaj-donos	OKI kód	Évfolyam	Megjegyzés	
Anyanyelv és irodalom	Anyanyelv és irodalom

Társadalomismeret	Apáczai tantervcsalád

Juhász Gy. Tanárképző Főisk.	Apáczai Kiadó

Közokt. Fejl. Kutató Csoport dr. Szilágyi Imréné	oki98apktel
oki96jgytös-10	1-4

5-10
	A tanterv tartalmazza a dráma, a társadalomismeret műv. területeket is.	

A HELYI TANTERV FORRÁSAI
Műveltségi terület	Tantárgy	Tanterv	Szerző/tulaj-donos	OKI kód	Évfolyam	Megjegyzés	
Anyanyelv és irodalom	

						
Élő idegen nyelv	

						
Matematika	

Ember és társadalom	

						
Ember és természet	

						
Földünk és környezetünk	

Művészetek	

						
Informatika	

						
Életvitel és gyakorlati ismeretek	

						
Testnevelés és sport	

AZ ÁTMENETI TANTERV FORRÁSAI
Műveltségi terület	Tantárgy	Tanterv	Szerző/tulaj-donos	OKI kód	Évfolyam	Megjegyzés	
Anyanyelv és irodalom	

						
Élő idegen nyelv	

						
Matematika	

Ember és társadalom	

						
Ember és természet	

						
Földünk és környezetünk	

Művészetek	

						
Informatika	

						
Életvitel és gyakorlati ismeretek	

						
Testnevelés és sport	

10.	
Mely tantárgyak esetében és milyen tartalommal történtek a legjelentősebb változások? 
      És Ön ezt a változást inkább kedvezőnek vagy inkább kedvezőtlennek tartja?

MEGVÁLTOZOTT TANTÁRGYAK:	A VÁLTOZÁS TARTALMA	INKÁBB KEDVE-ZŐ	INKÁBB KEDVE-ZŐTLEN	NEM TUDJA	
	
	1	2	0	
	
	1	2	0	
	
	1	2	0	
	
	1	2	0	

		1	2	0	

11.	A NAT új tartalmakat, területeket vezetett be, amelyek különböző tantárgyak keretében taníthatók. Kérem, mondja meg, hogy az Önök helyi tantervében ezek mely tantárgy(ak)ban jelennek meg? És van-e jelenleg az Önök tantestületében olyan, aki felkészült ezeknek az oktatására?

ÚJ TARTALMAK:	MELY TANTÁRGYAKBAN JELENIK MEG?	FELKÉSZÜLT OKTATÓ	
		VAN	NINCS	
társadalmi ismeretek				1	2	
emberismeret				1	2	
tánc				1	2	
dráma				1	2	
vizuális kultúra				1	2	
mozgókép-kultúra és médiaismeret				1	2	
informatika				1	2	
könyvtárhasználat				1	2	
háztartástan				1	2	
pályaorientáció				1	2	
	X – ha nincs ilyen terület, ill. nem jelenik meg sehol

12.	
A helyi tantervek bizonyos esetekben hozzáadhattak a NAT-ban rögzített minimális követelményekhez, más esetekben viszont kénytelenek voltak elvenni azokból. Az Ön meglátása szerint melyek azok a területek, tantárgyak, ahol az Önök helyi tanterve jelentősen vagy kissé meghaladja ezeket a követelményeket, és hol nem éri el azokat? 
	TERÜLETEK, TANTÁRGYAK, AMELYEK A NAT 
KÖVETELMÉNYEIT…	
ÉVFOLYAMOK:	Jelentősen meghaladják	Kissé meghaladják	Nem érik el	
1-4. évfolyamon				
5-6. évfolyamon				
7-8. évfolyamon				
9-10. évfolyamon				

13.	És az alábbi tantárgyak esetében mi a helyzet a 6., a 8. és a 10. évfolyamon: az Önök helyi tanterve jelentősen vagy kismértékben meghaladja a NAT minimális követelményeit, megegyezik vele, vagy – mivel kénytelenek voltak elvenni a követelményekből – nem éri el azokat?
	A HELYI TANTERV A NAT MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEIT…	
TANTÁRGYAK:	Jelentősen meghaladja	Kissé meghaladja	Megegyezik vele	Nem éri el	
magyar a 6. évfolyamon	4	3	2	1	
magyar a 8. évfolyamon	4	3	2	1	
magyar a 10. évfolyamon	4	3	2	1	
Történelem a 6. évfolyamon	4	3	2	1	
Történelem a 8. évfolyamon	4	3	2	1	
Történelem a 10. évfolyamon	4	3	2	1	
idegen nyelv a 6. évfolyamon	4	3	2	1	
idegen nyelv a 8. évfolyamon	4	3	2	1	
idegen nyelv a 10. évfolyamon	4	3	2	1	
Matematika a 6. évfolyamon	4	3	2	1	
Matematika a 8. évfolyamon	4	3	2	1	
Matematika a 10. évfolyamon	4	3	2	1	

14.	Kérem, jelölje meg, hogy idén a 7. évfolyamon mely tantárgyak esetében használják ugyanazt a tankönyvet, mint tavaly, és melyeknél változtattak tankönyvet?
TÁRGYAK A 7. ÉVFOLYAMON:	Ugyanazt használják	Újat használnak	
Magyar	1	2	
Történelem	1	2	
Első idegen nyelv	1	2	
Második idegen nyelv	1	2	
Matematika	1	2	
Fizika	1	2	
Ének	1	2	
	X – nincs 7. évfolyam
15.	
Melyek azok a dolgok, amelyek az Önök helyi tantervével kapcsolatban a legtöbb problémát okozzák, amelyeken – ha lehetőség nyílna rá – szívesen változtatnának a jövőben? Miért változtatnának, és mik lennének ennek a feltételei?

MIN, ILLETVE HOGYAN 
VÁLTOZTATNÁNAK?	MIÉRT VÁLTOZTATNÁNAK EZEN?	MIK A VÁLTOZTATÁS 
FELTÉTELEI?	

			

			

			

Kérjük, az elemzéshez adjon meg még néhány statisztikai adatot az iskolával kapcsolatosan.

16.	A tanulók létszáma az egyes évfolyamokon

ÉVFOLYAMOK:	1.	2.	3.	4.	5.	6.	7.	8.	9.	10.	11.	12.	
A tanulók létszáma:													

17.	A pedagógusok létszáma:

Főfoglalkozású pedagógus	fő	
Részfoglalkozású pedagógus	fő	
Óraadó	fő	
Egyéb pedagógus	fő	

18.	
Az egyes évfolyamokon mennyi volt tavaly a magasabb fokozatú iskolatípusban továbbtanulók száma, illetve aránya? 

Évfolyamok	Összes tanuló az adott évfolyamon	EBBŐL:
NEM TANULT TOVÁBB*)	TOVÁBBTANULT:	
			Gimnáziumban*)	Szakközépiskolában*)	Szakmunkásképzőben*)	Főiskolán, egyetemen*)	
4.
							
6.
							
8.
							
12.
							
*) Megadhatja akár főben, akár százalékban, ahogy egyszerűbb!

19.	Körülbelül hány tanulójuk vett részt tavaly az alábbi versenyeken?

	iskolai	megyei (területi)	országos	
tanulmányi				
szakmai				
művészeti				
Sport				

20.	Hány tanuló tett az elmúlt tanévben sikeres nyelvvizsgát?
alapfokon		fő	
középfokon		fő	
felsőfokon		fő	

21.	Kérjük, adja meg, hogy az egyes évfolyamokon az alábbi tantárgyakból mikor, melyik tanévben vezették be a belső vizsgát. Ha tervezik a belső vizsga bevezetését, akkor a tervezett tanévet kérjük beírni. (Ha nincs és nem is terveznek, hagyja üresen a kockát.)
Tantárgy	6. évf.	7. évf.	8. évf.	9. évf.	10. évf.	
Magyar nyelv és irodalom						
Történelem						
Matematika						
Idegen nyelv						
+1 választott tárgy						

22.	Kérem, becsülje meg, hogy az Önök iskolájába járó gyermekek szülei milyen  iskolai végzettségűek?  Nagyjából hány százalékuk: 
diplomás, felsőfokú végzettségű	%	
középfokú végzettségű	%	
ennél alacsonyabb iskolai végzettségű	%	
ÖSSZESEN:	100 %	
23.	
És a gyermekek családjának anyagi helyzetét tekintve nagyjából hány százalékuk:

magas jövedelmű	%	
közepes, átlagos jövedelmű	%	
alacsony jövedelmű	%	
ÖSSZESEN:	100 %	

24.	A szülőknek körülbelül hány százaléka munkanélküli?

	%	

25.	Van-e valamilyen együttműködés, jelentős kapcsolat az Önök iskolája és más intézmények, személyek, csoportok között? Kérem, osztályozza le, hogy ezek a kapcsolatok mennyire jelentősek az iskola életében? 

KIVEL?	VAN KAP-CSOLAT	NINCS KAP-CSOLAT	Mennyire jelentős?
egyáltalán nem…………...nagyon	
a kerület, a település más iskolájával	1	2	1     2     3     4     5	
egyéb hazai iskolával	1	2	1     2     3     4     5	
külföldi iskolával	1	2	1     2     3     4     5	
egyéb oktatási intézménnyel	1	2	1     2     3     4     5	
pedagógiai szolgáltató intézményekkel	1	2	1     2     3     4     5	
vállalatokkal, vállalkozókkal	1	2	1     2     3     4     5	
Szülőkkel	1	2	1     2     3     4     5	
az iskolafenntartóval	1	2	1     2     3     4     5	

OKTATÁSI MINISZTÉRIUM
1055. Budapest, Szalay u. 10-14.
Tel.: 353-06-00

ORSZÁGOS KÖZOKTATÁSI INTÉZET KUTATÁSI KÖZPONTJA
1054. Budapest, Dorottya u. 8.
Tel.: 318-51-45	
Független Társadalom- és Piackutató Kft.
1022 Budapest, Marczibányi tér 5.
Tel./Fax: 316-87-14

				
	Település azonosító

Megye	Körzet	Intéz-mény	E.	Ha az intézmény nem általános iskola, 1-et írjon E.-be	
								
      Az iskola azonosítója az “Októberi Statisztikai” jelentés alapján
								
A VÁLASZADÁS ÖNKÉNTES!

KÉRDŐÍV A HELYI TANTERVRŐL

	Az iskola adatai:	Az iskola fenntartójának adatai:	
Hivatalos megnevezés			
Megye			
Település,			
Irányítószám			
Pontos cím (utca, szám)			
Székhely:	Az iskola székhelye:
1 – község, 1000 fő alatt
2 – község, 1000 fő fölött
3 – város
4 – megyei jogú város
5 – főváros	A fenntartó székhelye:
1 – azonos az iskoláéval	
2 – más településen van
3 – közös fenntartású (telephelyi 
     és más települési)
	
Típus:

Hány évfolyam:

Hány évfolyam:
	Az iskola típusa:
(több típus is jelölhető!)
          Általános iskola:
1 – 8 évfolyammal
2 – 8-nál több évfolyammal
3 – 8-nál kevesebb évfolyammal 
             Gimnázium:
4 – 4 évfolyammal 
5 – 6 évfolyammal
6 – 8 évfolyammal
7 – két tannyelvű 

8 – szakközépiskola
9 – szakiskola
0 – egyéb	A fenntartó típusa:
1 – helyi önkormányzat
2 – önkormányzatok társulása
3 – megyei (fővárosi) önkormányzat
4 – egyház
5 – alapítvány
6 – magánszemély
7 – egyetem, főiskola
8 – egyéb, éspedig:…………………	

Budapest, 1998. október - november	

I. A HELYI TANTERV MEGALKOTÁSA

1. 	Az 1993-as Közoktatási Törvény kötelezte az iskolákat pedagógiai program kidolgozására, illetve ennek részeként helyi tanterv készítésére. Önöknél mettől meddig tartott ez a folyamat: a feladatok belső szétosztásától, ütemezésétől kezdődően a tantestületi elfogadásig?

A kezdés időpontja:	év:	hónap:	
A tantestületi elfogadás időpontja:	év:	hónap:	

2. 	Az Önök iskolájában kik és milyen intenzitással  vettek részt a pedagógiai program, illetve a helyi tanterv különböző munkálataiban: így a helyzetelemzésben, a pedagógiai program megszövegezésében, az óraterv megalkotásában, illetve a tantervek tantárgyi kiválasztásában, elkészítésében?
A részvétel intenzitását az iskolai osztályzatoknak megfelelően 1-től 5-ig értékelje: az egyes azt jelenti, hogy valaki egyáltalán nem vett részt, az 5-ös pedig azt, hogy nagy mértékben, nagy intenzitással.
	AZ INTENZITÁS MÉRTÉKE:
egyáltalán nem vett részt……………..…nagy intenzitással vett részt
        1…………..2……………..3………………4…………….5	
KIK:	A helyzet-elemzésben	A pedagógiai program meg-szövegezésében	Az óraterv megalkotásában	A tantervek ki-választásában/
elkészítésében	
Igazgató	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	
Igazgatóhelyettes	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	
Munkaközösség vezetők	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	
Szülők	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	
Diákok	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	
Mások az iskolából (de nem a pedagógusok) 	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	1   2   3   4   5   	

3.	És a tantestület pedagógusainak körülbelül hány százaléka vett részt az egyes munkákban? (Pl. 5-10 %)

	A helyzet-elemzésben	A pedagógiai program meg-szövegezésében	Az óraterv megalkotásában	A tantervek ki-választásában/
elkészítésében	
A pedagógusok	…. %-a	…. %-a	…. %-a	…. %-a	

4.	A tantestület tagjai közül hányan részesültek munkájukért anyagi elismerésben?

	fő        vagy 		%	

5.	Átlagosan fejenként körülbelül mennyit kaptak?

	forintot	

6.	
A pedagógusok anyagi elismeréséhez ki biztosított forrásokat?
1 – a fenntartó
2 – az iskola saját költségvetése
3 – központi költségvetési támogatás
4 – más forrás, éspedig mi:…………………………..
0 – nem tudja

7.	A helyi tanterv elkészítéséhez igénybe vettek-e külső tantervi forrásokat is?
1 – igénybe vettek
2 – nem vettek igénybe			

TOVÁBB A 11. KÉRDÉSRE

HA IGÉNYBE VETTEK (8-10. kérdést föltenni):
8.	Hány különböző tantervi forrást vettek igénybe?
1 – egyfélét
2 – többfélét

9.	A tanterv kidolgozása során Önök
	1 – valamennyi tantárgyat felölelő teljes iskolai tantervet választottak, vagy
	2 – különböző tantervek elemeiből állították össze a tantervüket?
	3 – egyéb, éspedig:…………………………………………………….

10.	Az alábbiak közül Önök milyen tantervi forrásokat vizsgáltak meg a helyi tantervük elkészítéséhez, és ezeket mennyire tudták hasznosítani? Kérem, osztályozzon ahogyan az iskolában szokás, 1-től 5-ig: az egyes azt jelenti, hogy egyáltalán nem tudták hasznosítani, az ötös pedig azt, hogy nagy mértékben.

FORRÁSOK:	MEGVIZSGÁLTÁK	NEM VIZSGÁL-TÁK MEG	MENNYIRE TUDTÁK HASZNOSÍTANI
egyáltalán nem…………….nagyon
1……...2……3..……4……..5	
Elektronikus tantervi adatbankot (OKI) 	1	2	1       2       3       4      5	
Az MKM által közzétett komplett iskolai tantervet	1	2	1       2       3       4      5	
a tankönyvkiadók által ajánlott tantervet (pl. Nemzeti Tankönyvkiadó, Apáczai)	1	2	1       2       3       4      5	
Egyéb kiadók ajánlatait (pl. RAABE)	1	2	1       2       3       4      5	
Másik iskola tantervét, tantervrészleteit	1	2	1       2       3       4      5	
Tanárképző intézmények (főiskolák, egyetemek) által közzétett tantervet	1	2	1       2       3       4      5	
Központi oktatási programot (szakképzés esetén)	1	2	1       2       3       4      5	
Szakmai szolgáltató intézmények programját	1	2	1       2       3       4      5	
a fenntartó által készített tantervet	1	2	1       2       3       4      5	
Egyéb forrást, éspedig:
…………………………………………	1	2	1       2       3       4      5	

11.	Bevontak-e külső tanácsadókat, segítőket a helyi tanterv kidolgozásába?
1 – bevontak

TOVÁBB A 14. KÉRDÉSRE

2 – nem vontak be			

HA BEVONTAK (12-13. kérdést föltenni):
12.	Milyen feladatokba vontak be külső tanácsadókat? (Több válasz is lehet!)
1 – a tantárgyi rendszer kialakításába 
2 – az óraszámok kialakításába
3 – a tantárgyi programok elkészítésébe
4 – az új műveltségi területek kialakításába
5 – egyéb, éspedig:……………………………………………………………….

13.	Milyen külső tanácsadókat, segítőket vontak be a helyi tanterv kidolgozásába? És hogyan ítéli meg a bevont tanácsadók munkájának hasznosságát? 
Kérem, megint osztályozzon, mint az iskolában, 1-től egészen 5-ig: az egyes azt jelenti, hogy egyáltalán nem volt hasznos, az ötös pedig azt, hogy nagyon hasznos volt. 

KIKET VONTAK BE:	BEVON-TÁK	NEM VONTÁK BE	MENNYIRE VOLT HASZNOS
egyáltalán nem…………...….….nagyon
1……...2……3..……4……..5	
Más iskolák tanárait, pedagógusait	1	2	1       2       3       4      5	
Oktatásüggyel foglalkozó tudományos kutatókat	1	2	1       2       3       4      5	
Más iskolák vezetőit	1	2	1       2       3       4      5	
a fenntartó munkatársait	1	2	1       2       3       4      5	
Pedagógiai szolgáltató intézmények munkatársait	1	2	1       2       3       4      5	
Minisztériumi munkatársakat	1	2	1       2       3       4      5	
Politikusokat, önkormányzati vezetőket	1	2	1       2       3       4      5	
Közoktatási szakértőket, szaktanácsadókat 	1	2	1       2       3       4      5	
Egyéb tanácsadói csoportokat, éspedig:………………………………	1	2	1       2       3       4      5	

14.	Meg tudná becsülni, hogy az Önök tantestülete összesen mennyi aktív, érdemi munkaidőt fordított a pedagógiai program kidolgozásának különböző szakaszaira?

MUNKAFÁZISOK:	1-3 hónapot	3-6 hónapot	6 hónál többet	Nem meghatá-rozható	
tájékozódás, információgyűjtés, továbbképzésen való részvétel	1	2	3	0	
szerkesztési feladatok	1	2	3	0	
viták, konzultációk	1	2	3	0	

15.	
Kérem, elevenítse föl, hogy az alábbiak közül milyen viták, nézetkülönbségek alakultak ki a tantestületen belül a pedagógiai program készítése során. És ha voltak ilyenek, hogyan oldódtak meg?

	Nem	Volt ilyen…	
A VITA TÁRGYA:	volt ilyen	de könnyen megoldó-dott	és nehéz volt megoldást találni	nem oldó-dott meg megnyug-tatóan	
1.	a feladat értelmezésével, egészével kapcsolatban	1	2	3	4	
2.	az oktatás nevelés céljait illetően	1	2	3	4	
3.	iskolai szerkezetváltással kapcsolatban	1	2	3	4	
4.	a tantervi koncepciót illetően	1	2	3	4	
5.	az óratervi arányokat illetően	1	2	3	4	
6.	az egyes évfolyamokon tanítandó kötelező tantárgyakat illetően	1	2	3	4	
7.	a választható tantárgyakban(fakultáció)	1	2	3	4	
8.	a tanórán kívüli foglalkozásokat illetően	1	2	3	4	
9.	az egyes tantárgyak tartalmát illetően	1	2	3	4	
10.	a tantárgyak közötti kapcsolatokban	1	2	3	4	
11.	a használandó tankönyveket illetően	1	2	3	4	
12.	a tanulók értékelését illetően	1	2	3	4	
13.	a tanárok munkájának értékelésében	1	2	3	4	
14.	a pedagógiai értékekkel kapcsolatban	1	2	3	4	
15.	egyes tantárgyak kezdési és befejezési időpontjával kapcsolatban 	1	2	3	4	
16.	az iskolák közti átjárhatóságot illetően	1	2	3	4	
17.	egyéb témában, éspedig:
…………………………………….	1	2	3	4	
9 – semmiben nem volt vita, nézetkülönbség
0 – nem tudja, nem emlékszik

16.	Mi okozta a legtöbb vitát, akár a fent említetteken kívül is?

	
9 – nem volt vita, nézetkülönbség
0 – nem tudja, nem emlékszik

17.	Hogy érzi: hogyan hatottak a viták a tantestületre a szakmai fejlődés szempontjából?
		1 - nem okoztak változást			
	2 - inkább kedvezően hatottak 			
	3 - inkább kedvezőtlenül hatottak
	0 - nem tudja

18.	
És hogy érzi: hogyan hatottak ezek a viták a tantestületen belüli emberi kapcsolatokra?
	1 - nem okoztak változást			
	2 - inkább kedvezően hatottak 			
	3 - inkább kedvezőtlenül hatottak
	0 - nem tudja

19.	Sok olyan tényező lehet, ami hatással volt az Önök új helyi tantervének tartalmára, szerkezetére. Kérem, mondja meg az alábbiakról, hogy mekkora hatást gyakoroltak az Önök tantervére? Megint osztályozzon, mint az iskolában, 1-től egészen 5-ig: az egyes azt jelenti, hogy egyáltalán nem gyakoroltak hatást, az 5-ös pedig azt, hogy rendkívül nagy hatást gyakoroltak az új tanterv kialakítására. 

TÉNYEZŐK:	MEKORA HATÁST GYAKOROLT:
semekkorát……….nagyon nagyot
1…….2…….3…….4…….5	Nem tudja	
1.	az iskola igazgatójának igényei	1       2       3       4       5	0	
2.	a pedagógusok, nevelők igényei	1       2       3       4       5	0	
3.	a szülők igényei	1       2       3       4       5	0	
4.	a tanulók igényei	1       2       3       4       5	0	
5.	a tanácsadók javaslatai	1       2       3       4       5	0	
6.	a tankönyvírók 	1       2       3       4       5	0	
7.	szakmai szervezetek elvárásai	1       2       3       4       5	0	
8.	más hasonló iskolák programja	1       2       3       4       5	0	
9.	az iskolafenntartók elvárásai	1       2       3       4       5	0	
10.	a költségvetési feltételek, lehetőségek	1       2       3       4       5	0	
11.	minisztériumok és háttérintézményeik	1       2       3       4       5	0	
12.	pedagógiai szolgáltató intézetek	1       2       3       4       5	0	
13.	az iskola korábbi tanterve	1       2       3       4       5	0	
14.	a nemzeti alaptanterv követelményei	1       2       3       4       5	0	
15.	a törvény által meghatározott órakeret	1       2       3       4       5	0	
16.	az iskola új pedagógiai programja, (profilváltozása)	1       2       3       4       5	0	
17.	a rendelkezésre álló tankönyvek	1       2       3       4       5	0	
18.	az egyes gyerekekre vonatkozó fejlesztési tervek	1       2       3       4       5	0	
19.	az elfogadott települési szintű oktatási koncepció	1       2       3       4       5	0	
20.	a megyei közoktatás-fejlesztési terv	1       2       3       4       5	0	
21.	a közoktatás-fejlesztés kormányzati stratégiája	1       2       3       4       5	0	
22.	továbbképzésen szerzett információk	1       2       3       4       5	0	
23.	külföldi minták	1       2       3       4       5	0	
24.	országos vizsgakövetelmények	1       2       3       4       5	0	
25.	munkaerőpiaci elvárások	1       2       3       4       5	0	
26.	a következő iskolafokozat elvárásai	1       2       3       4       5	0	
27.	egyéb, éspedig:…………………….
	1       2       3       4       5	0	

20.	Végül is Önök milyen helyi tantervet használnak?
  (Több válasz is lehetséges!)
	1 – teljesen saját fejlesztésű egyedi tantervet
	2 – mások által készített, de lényegesen átalakított, kiegészített tantervet
3 – központilag ajánlott vagy más forrásból átvett tantervet, 
      lényeges változtatás nélkül
	4 – egyéb, éspedig:……………………………………………………………….

HA SAJÁT FEJLESZTÉSŰ EGYEDI TANTERVET KÉSZÍTETTEK:
21.	Az Önök által elkészített tantervet terjesztették-e valamilyen formában? Hogyan? (Több válasz is lehet!)
1 – adatbankba helyezték
2 – MKM megjelentette
3 – egyéb kiadónál megjelentették
4 – más iskoláknak használatra átadták
5 – szülőknek, diákoknak megtekintésre “kifüggesztették” az iskolában
6 – rövidített változatát nyomtatásban megjelentették
7 – tájékoztató előadást, konferenciát tartottak a nyilvánosság számára
8 – egyéb módon, éspedig:……………………………………………………
9 – csak a fenntartónak nyújtották be, nem terjesztették

22.	Meg tudná mondani, hogy körülbelül hány oldal terjedelmű az Önök pedagógiai programja, a helyi tanterv nélkül?
1 – 20 oldalnál kevesebb
2 – 20-50 oldalas
3 – 50-100 oldalas
4 – 100 oldalnál több 
0 – nem tudja

23.	Közreműködtek-e az iskola tanárai, vezetői valamilyen “tanterv-piaci” forgalomba  került másik tanterv elkészítésében?
1 – közreműködött 1-2 fő
2 – többen is közreműködtek
3 – nem működtek közre
0 – nem tudja

24.	A helyi tanterv megalkotásakor történt-e egyeztetés a település többi iskolájával az iskolák közötti átjárhatóság biztosítása érdekében?
	1 – igen, és eredményes volt
	2 – igen, de nem hozott megnyugtató eredményt
	3 – nem
	4 – nincs több iskola a településen

II. A helyi tanterv, a pedagógiai program elfogadása, értékelése

25.	Hogy érzi: a kezdeti időszakhoz képest változott-e a tantestület hozzáállása a helyi tantervhez?
1 – változott
2 – nem változott
0 – nem tudja

26.	Hogyan jellemezné a tantestület hozzáállását a helyi tantervhez a készítés különböző szakaszaiban?
	Konstruktí-van vitázó	Elfogadó, belenyugvó	Negatív, kételkedő	Nem tudja	
A kidolgozás idején	3	2	1	0	
Jelenleg	3	2	1	0	

27.	A tantestület hogyan fogadta el a helyi tantervet:
	1 – egyhangúlag, vagy
	2 – kialakultak kisebbségi álláspontok is?
	3 – egyéb módon, éspedig:...........................................................................................
	4 – nem volt szavazás

28.	Az iskola pedagógiai programjáról készült-e szakértői vélemény?
	1 – igen

TOVÁBB A 39. KÉRDÉSRE!

	2 – nem
	0 – nem tudja, nem emlékszik

HA KÉSZÜLT (a 29-38. kérdést föltenni):
29.	Hány szakértői vélemény készült az Önök pedagógiai programjáról?

	
	0 – nem tudja, nem emlékszik

29.	Tudomása szerint hány szakértő vett részt az értékelésben?

	0 – nem tudja, nem emlékszik

30.	Ki(k) volt(ak) a felkért szakértő(k):
	1 – pedagógiai szolgáltató intézmény munkatársa
	2 – valamilyen szervezet munkatársa		MELYIK SZERVEZETÉ?
	3 – független egyéni szakértő
	4 – egyéb, éspedig:………………………
	
	0 – nem tudja, nem emlékszik

31.	
Tudomása szerint mennyi volt a szakértői véleményezés költsége?

	Forint	
	
	0 - nem tudja, nem emlékszik

32.	Ön ismeri-e, látta-e a szakértői vélemény(eke)t?

TOVÁBB A 39. KÉRDÉSRE!

1 – igen
2 – nem

HA ISMERI (34-38. kérdést föltenni):
33.	A szakértői vélemények összesen hány oldalt tettek ki?
1 – 5 oldalnál kevesebbet
2 – 5-10 oldalt
3 – 10-20 oldalt
4 – 20-50 oldalt
5 – 50 oldalnál többet
	0 - nem tudja, nem emlékszik

34.	A fenntartó számára készített szakértői vélemények foglalkoztak-e az alábbiakkal? Ha igen, előfordult-e, hogy valamilyen változtatást – például kiegészítést, átdolgozást, elhagyást – javasoltak? És megtörtént-e ez a változtatás?

	Foglalkoz-tak vele?	Javasoltak-e változtatást?
(többfélét is javasolhatott)	Történt változtatás?	
A szakértői vélemények foglalkoztak-e:	Igen	Nem	Nem javasolt 	Kiegészí-tést	Átdolgo-zást	Elha-gyást	Igen	Nem	
az óraszámokkal	1	2	1	2	3	4	1	2	
az egyes tantárgyakkal	1	2	1	2	3	4	1	2	
a pedagógia program egészével (alapjaival)	1	2	1	2	3	4	1	2	
Költségvetési kérdésekkel	1	2	1	2	3	4	1	2	
jogi, törvényességi kérdésekkel	1	2	1	2	3	4	1	2	
Szakmai-pedagógiai kérdésekkel	1	2	1	2	3	4	1	2	

35.	Összességében milyennek ítéli meg a szakértői vélemények minőségét? Értékeljen mint az iskolában, 1-től 5-ig!

1	2	3	4	5

	0 - nem tudja, nem emlékszik

36.	
És Önök mennyire tudták hasznosítani a véleményeket?
	5 – kiválóan,
	4 – jól, 
	3 – közepesen,
	2 – kicsit vagy
	1 - egyáltalán nem?
	0 - nem tudja, nem emlékszik

37.	Kérem, mondja el, ha van még valamilyen észrevétele iskolájuk szakértői értékelésével kapcsolatosan. 

38.	Az iskolafenntartó mikor hagyta jóvá az iskola pedagógiai programját?

		év			hónap	

39.	Tudomása szerint az iskolafenntartó hányszor tárgyalta meg az iskola pedagógiai programját?
	-szer	
	0 – nem tudja

40.	Tudomása szerint a fenntartó érdemben megvitatta-e a pedagógiai programot?
	1 – igen
	2 – nem 	
	0 - nem tudja, nem emlékszik

41.	Mindent egybevetve hogy érzi: mennyire felel meg az Önök pedagógiai programja az alábbiaknak? Értékeljen, ahogyan az iskolában szokás, 1-től 5-ig!

	MENNYIRE FELEL MEG?
Egyáltalán nem…………………Nagyon	
A fenntartó elvárásainak	1            2            3             4            5	
A nevelőtestület igényeinek, lehetőségeinek	1            2            3             4            5	
A szülők igényeinek	1            2            3             4            5	
A tanulók igényeinek	1            2            3             4            5	

III. ERRŐFORRÁS-IGÉNYEK

A következő néhány kérdés azzal foglalkozik, hogy a helyi tanterv bevezetése hogyan érinti az Önök erőforrás-szükségleteit.

42.	A helyi tantervek bevezetése hatással lehet az iskolák jövőbeni erőforrás- szükségleteire. Az Önök helyi tantervének megvalósítása a jövőben miképpen befolyásolja az iskolájuk szükségleteit az alábbi tényezőkkel kapcsolatban: mennyire fognak nőni, csökkenni vagy változatlanok maradni? 

TERÜLETEK:	Jelentő-sen nő	Kissé nő	Változat-lan marad	Kissé csökken	Jelentősen csökken	Nem tudja	
a pedagógusok létszáma	5	4	3	2	1	0	
a pedagógusok szakképzettsége	5	4	3	2	1	0	
az óraszám	5	4	3	2	1	0	
a terem-szükséglet	5	4	3	2	1	0	
az eszköz-szükséglet	5	4	3	2	1	0	
a működési költségek	5	4	3	2	1	0	

43.	És milyen területeken fognak még megváltozni az erőforrások iránti szükségletek az Önök iskolájában?

9 – semmiben
0 – nem tudja

HA KÖLTSÉGNÖVEKEDÉS VÁRHATÓ:
44.	A szükséges költségeket illetően Ön mennyire tartja valószínűnek, hogy elő lehet teremteni azokat?
5 – nagyon valószínűnek tartja,
4 – eléggé,
3 – közepesen,  
2 – kicsit vagy 
1 – egyáltalán nem tartja valószínűnek
9 – nem várható költségnövekedés
0 – nem tudja

45.	Terveik szerint honnan, miből fogják fedezni a költségek növekedését? 
(Több válasz is lehet!)
1 – fenntartó támogatásával
2 – saját erőforrásokból, bevételekből
3 – szülői támogatással
4 – pályázati úton
5 – vállalatok, vállalkozások bevonásával
6 – központi, állami támogatással
7 – egyéb módon, éspedig:…………………………………………………………..
9 – nem várható költségnövekedés
0 – nem tudja (még)

IV. INTÉZMÉNYI VÁRAKOZÁSOK

46.	Ön szerint mikor válhat szükségessé az Önök pedagógiai programjának módosítása?
1 – 1-2 éven belül
2 – 3-5 éven belül
3 – több mint 5 év múlva

9 – nem válik szükségessé
0 – nem tudja (még)

47.	Az alábbiak közül mi teheti szükségessé a pedagógiai programjuk módosítását?
(Több válasz is lehet!)
1 – szülői igények változása
2 – tanulói igények változása
3 – általában a társadalmi igények változása
4 – fenntartói kezdeményezés
5 – szakmai okok 
6 – új tanterv, új tankönyvek
7 – törvényi szabályozás változása
8 – egyéb ok, éspedig:…………………………………………………..
0 – nem tudja

48.	Hogy tapasztalta az elmúlt néhány év során: az Önök iskolájának külső megítélése, presztízse:
	5 – jelentős mértékben javult,
	4 – valamelyest javult,
	3 – nem változott,
	2 – kissé romlott, vagy
	1 – erőteljesen romlott?
	0 – nem tudja

49.	Ön szerint mi okozta ezt?

50.	És a jövőben mit vár: a helyi programjuk hatására hogyan fog változni az Önök iskolájának külső megítélése, presztízse:
	5 – jelentős mértékben javul,
	4 – valamelyest javul,
	3 – nem változik,
	2 – kissé romlik, vagy
	1 – erőteljesen romlik?
	0 – nem tudja

51.	Miért várja ezt?

52.	
Kérem, mondja el, várakozásaik, illetve terveik szerint mekkora változások következnek be az alábbi szempontokból az Önök iskolájában a helyi tanterv bevezetése kapcsán? Megint osztályozzon: az 1 – semmilyen változást, a 2 – kis változást…..az 5 – nagyon nagy változást jelent.
És Ön személy szerint ezeket inkább kedvezőnek vagy inkább kedvezőtlennek ítéli az iskolájukra nézve?
A kérdést – értelemszerűen – csak az Önök iskolájában működő évfolyamoknál válaszolja meg. 

HA VAN AZ ÖNÖK ISKOLÁJÁBAN ILYEN:	A VÁLTOZÁS MÉRTÉKE	A VÁLTOZÁS INKÁBB…	
AZ 1-4. ÉVFOLYAMON:	semmilyen……….…..nagyon nagy
1..……2……..3..…….4…..…. 5	ked-vező	Kedve-zőtlen	Nem tudja	
Az óratervi órák számát illetően	1      2      3       4      5	1	2	0	
A tanulókkal szembeni követelményekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
A pedagógusokkal szembeni igényekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
A tananyag tartalmában	1      2      3       4      5	1	2	0	
Az alkalmazott tankönyvekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
A taneszköz-igények területén	1      2      3       4      5	1	2	0	

HA VAN AZ ÖNÖK ISKOLÁJÁBAN ILYEN:	A VÁLTOZÁS MÉRTÉKE	A VÁLTOZÁS INKÁBB…	
AZ  5-6-7-8. ÉVFOLYAMON:	semmilyen……….…..nagyon nagy
1..……2……..3..…….4…..…. 5	ked-vező	Kedve-zőtlen	Nem tudja	
Az óratervi órák számát illetően	1      2      3       4      5	1	2	0	
A tanulókkal szembeni követelményekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
A pedagógusokkal szembeni igényekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
A tananyag tartalmában	1      2      3       4      5	1	2	0	
Az alkalmazott tankönyvekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
A taneszköz-igények területén	1      2      3       4      5	1	2	0	

HA VAN AZ ÖNÖK ISKOLÁJÁBAN ILYEN:	A VÁLTOZÁS MÉRTÉKE	A VÁLTOZÁS INKÁBB…	
A 9-10. ÉVFOLYAMON:	semmilyen……….…..nagyon nagy
1..……2……..3..…….4…..…. 5	ked-vező	kedve-zőtlen	Nem tudja	
Az óratervi órák számát illetően	1      2      3       4      5	1	2	0	
a tanulókkal szembeni követelményekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
a pedagógusokkal szembeni igényekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
a tananyag tartalmában	1      2      3       4      5	1	2	0	
Az alkalmazott tankönyvekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
a taneszköz-igények területén	1      2      3       4      5	1	2	0	

HA VAN AZ ÖNÖK ISKOLÁJÁBAN ILYEN:	A VÁLTOZÁS MÉRTÉKE	A VÁLTOZÁS INKÁBB…	
A 11-12-(13). ÉVFOLYAMON:	semmilyen……….…..nagyon nagy
1..……2……..3..…….4…..…. 5	ked-vező	kedve-zőtlen	Nem tudja	
Az óratervi órák számát illetően	1      2      3       4      5	1	2	0	
a tanulókkal szembeni követelményekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
a pedagógusokkal szembeni igényekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
a tananyag tartalmában	1      2      3       4      5	1	2	0	
Az alkalmazott tankönyvekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
a taneszköz-igények területén	1      2      3       4      5	1	2	0	

HA VAN AZ ÖNÖK ISKOLÁJÁBAN ILYEN:	A VÁLTOZÁS MÉRTÉKE	A VÁLTOZÁS INKÁBB…	
A SZAKKÉPZŐ ÉVFOLYAMOKON:	semmilyen……….…..nagyon nagy
1..…..2……..3..…….4…..…. 5	ked-vező	kedve-zőtlen	Nem tudja	
az óratervi órák számát illetően	1      2      3       4      5	1	2	0	
a tanulókkal szembeni követelményekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
a pedagógusokkal szembeni igényekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
a tananyag tartalmában	1      2      3       4      5	1	2	0	
az alkalmazott tankönyvekben	1      2      3       4      5	1	2	0	
a taneszköz-igények területén	1      2      3       4      5	1	2	0	

53.	Ön szerint a NAT bevezetésének hatására mi várható a magyar iskolarendszerben: az alábbi tényezők nőnek, csökkennek vagy változatlanul megmaradnak?
KÉRDEZŐ! A KÉRDÉS NEM A SAJÁT ISKOLÁRA, HANEM AZ EGÉSZ OKTATÁSI RENDSZERRE VONATKOZIK!
TÉNYEZŐK:	NŐ	NEM VÁLTOZIK	CSÖKKEN	NEM TUDJA	
1.	az oktatás színvonala, eredményessége                	3	2	1	0	
2.	az iskolák között meglévő színvonalbeli különbségek                       	3	2	1	0	
3.	egyes iskolák lemaradása	3	2	1	0	
4.	a tanulók képességeinek megfelelőbb oktatási lehetőség	3	2	1	0	
5.	az egyes tanulócsoportok közti különbségek	3	2	1	0	
6.	a tanulók tanulási ambíciója	3	2	1	0	
7.	a pedagógusok szakmai ambíciója	3	2	1	0	
8.	a tanulók terhei	3	2	1	0	
9.	a pedagógusok terhei	3	2	1	0	
10.	a tantestületek felelőssége	3	2	1	0	
11.	a fenntartók felelőssége	3	2	1	0	
12.	a pedagógus munkaerő-gazdálkodás hatékonysága	3	2	1	0	
13.	az iskolák munkájának átláthatósága	3	2	1	0	
14.	az iskolák nyitottsága	3	2	1	0	
15.	a nevelőtestületek kohéziója, összetartása	3	2	1	0	
16.	az “iskola-használók” igényeinek kielégítése	3	2	1	0	
17.	az iskolák közötti átjárhatóság	3	2	1	0	
18.	az általános iskolák vonzereje	3	2	1	0	
19.	a középiskolák vonzereje	3	2	1	0	
20.	a pedagógusok pályaelhagyása	3	2	1	0	

54.	Várható-e Ön szerint, hogy a NAT hatására megváltozik a hazai iskolaszerkezet?
1 – várható
2 – nem várható
0 – nem tudja

55.	És az Önök iskolájában várható-e szerkezetváltozás?
1 – várható
2 – nem várható
0 – nem tudja

56.	
Miért gondolja így?

57.	Kérem, hogy végül mondja el azt, amiről nem esett szó, de úgy érzi, hogy a helyi tantervek bevezetésével kapcsolatban fontos lenne megemlíteni. 

KÖSZÖNJÜK A KÖZREMŰKÖDÉSÉT ÉS ÉRTÉKES VÁLASZAIT!

OKTATÁSI MINISZTÉRIUM
1055. Budapest, Szalay u. 10-14.
Tel.: 353-06-00

ORSZÁGOS KÖZOKTATÁSI INTÉZET KUTATÁSI KÖZPONTJA
1054. Budapest, Dorottya u. 8.
Tel.: 318-51-45	
Független Társadalom- és Piackutató Kft.
1022 Budapest, Marczibányi tér 5.
Tel./Fax: 316-87-14

	

				

	KSH településkód
(nem kell beírni!)
A VÁLASZADÁS ÖNKÉNTES!

Kérdőív a pedagógiai programok fenntartói jóváhagyásáról

A fenntartó adatai:
Hivatalos megnevezés	
	
Megye	
	
Település (ill. székhely)	
	
Irányítószám		
Pontos cím (utca, szám)	
	
A fenntartó típusa:	1 – helyi önkormányzat
2 – önkormányzatok társulása
3 – megyei (fővárosi) önkormányzat
4 – egyház
5 – alapítvány
6 – magánszemély
7 – egyetem, főiskola
8 – egyéb, éspedig:…………………	

Hány oktatási intézményt tart fenn:
Ebből hány általános iskola                    és hány középiskola	

Budapest, 1998. október – november	

Tisztelt válaszadó!

Az iskolafenntartóknak meghatározó szerepük van az alap- és középfokú oktatás feltételeinek biztosításában. Az 1993-ban érvénybe lépett oktatási törvény és a jelenlegi oktatásügyi kormányzat programja egyaránt e szerep további fejlődésével számol. 

Az Oktatási Minisztérium – a törvény előírásainak megfelelően – elindította a Nemzeti alaptanterv felülvizsgálatát. Célunk az, hogy ezzel kapcsolatban bármilyen döntésre csakis az iskolai és fenntartói tapasztalatok alapos elemzését követően kerülhessen sor. 
Ezért kell Önöket munkájukban egy kis időre feltartanunk azzal a kéréssel, hogy vegyenek részt e kérdőív kitöltésében. A kérdések az Önök által fenntartott iskolák pedagógiai programjairól és azok jóváhagyásáról szólnak. 

A Nemzeti alaptanterv előkészítési szakasza után idén a bevezetés első igazi évében vagyunk, s ezért fontos, hogy pillanatfelvételben rögzítsük a jelenlegi állapotot. Az Önök válaszai is segíthetnek abban, hogy minél pontosabb képet alkothassunk arról, hogyan zajlott le a pedagógiai programok megalkotása, illetve jóváhagyása. Ez nagymértékben hozzájárulhat ahhoz, hogy a Nemzeti alaptanterv felülvizsgálatát követő döntések valóban a gyakorlat figyelembe vételével születhessenek meg.

A fenti célok érdekében kérjük Önt, hogy válaszaival, illetve a kért adatok megadásával segítse munkánkat. Értékes válaszait előre is köszönjük!

1. 	
Kérem, mondja meg, mi az Ön beosztása, munkaköre
1 – oktatási kérdésekkel foglalkozó hivatali egység vezetője
2 – helyettese
3 – a hivatal egyéb munkatársa
4 – jegyző
5 – nem önkormányzati intézmény esetén:……………………………………

A pedagógiai programok fenntartói előkészítése

2.	Készült-e a településnek (kerületnek) saját művelődési, oktatási koncepciója?
1 – készült

TOVÁBB AZ 5-RE!

2 – nem készült			
0 – nem tudja 

HA KÉSZÜLT (a 3-4. kérdést föltenni):
3.	Mikor fogadták el? És meddig érvényes ez a koncepció?

	Év	Hónap	
Mikor fogadták el?			
Meddig érvényes?			

4.	Ez a művelődési, oktatási koncepció Ön szerint miben befolyásolta és miben nem az iskolák pedagógiai programjának előkészítését? 

MIBEN:	Befolyásolta	Nem befolyásolta	Nem tudja	
1.	a pedagógiai programok tartalmának meghatározásában	1	2	0	
2.	az egyes intézmények feladatainak meghatározásában	1	2	0	
3.	az egyes intézmények kapacitásának meghatározásában	1	2	0	
4.	az egyes intézmények egymáshoz kapcsolódásának meghatározásában	1	2	0	
5.	az intézmények költségvetési keretének meghatározásában	1	2	0	
6.	egyéb dologban, éspedig:
	1	2	0	

5.	Önöknél a pedagógiai programok kidolgozását megelőzően történt-e előzetes egyeztetés a fenntartó és az intézmények között?
1 – történt

TOVÁBB A 7-RE!

2 – nem történt				
0 – nem tudja

HA TÖRTÉNT ELŐZETES EGYEZTETÉS:
6.	Az alábbi területek esetében történt-e egyeztetés a jóváhagyás előtt?

TERÜLETEK:	Történt egyeztetés	Nem történt egyeztetés	Nem tudja	
1. 	a feladatok meghatározása	1	2	0	
2. 	a rendelkezésre álló időkeret meghatározása      (fenntartói többlet időkeret meghatározása)	1	2	0	
3. 	a nevelői létszám meghatározása	1	2	0	
4. 	a tanulócsoportok számának meghatározása	1	2	0	
5. 	a pedagógiai program tartalmának meghatározása	1	2	0	
6. 	a pedagógiai program elkészítési időpontjának, az elkészítés egyes feladatainak, menetének meghatározása	1	2	0	
7. 	a pedagógiai program elkészítéséhez szükséges felkészülés támogatása	1	2	0	
8. 	a pedagógiai programok megvalósításához igényelt feltételek egyeztetése	1	2	0	
9. 	az iskolák költségvetési keretének meghatározása	1	2	0	
10.egyéb egyeztetés, éspedig:
	1	2	0	

7.	Az előkészítő munkához igénybe vettek-e Önök külső szakmai segítséget?
1 – igénybe vettek

TOVÁBB A 9-RE!

2 – nem vettek igénybe
0 – nem tudja

8.	Mennyire elégedett Ön azzal a külső szakmai segítséggel, amelyet az előkészítő munkához kaptak? Kérem, osztályozzon, ahogyan az iskolában szokás, 1-től egészen 5-ig: az egyes azt jelenti, hogy egyáltalán nem elégedett, az ötös pedig azt, hogy nagyon elégedett.

1	2	3	4	5

9.	Összességében hogy érzi: hogyan alakult a pedagógiai programok előkészítése során a fenntartó és az intézmények kapcsolata:
1 – összességében inkább javult,
2 – összességében inkább romlott, vagy
3 – nem változott?
0 – nem tudja

10.	
A pedagógiai programok jóváhagyása előtt készültek-e számítások a bevezetésük kapcsán várható pénzügyi hatásokról?
1 – készültek 
2 – nem készültek	                                    MIÉRT NEM KÉSZÜLTEK?

TOVÁBB A 13-RA!

	
0 – nem tudja

HA KÉSZÜLTEK (11-12. kérdéseket föltenni!)
11.	Milyen távra tervezték a várható költségeket?
1 – 1 évre (maximum)
2 – 2-3 évre
3 – a Nemzeti alaptanterv bevezetésének időtartamára (6 évre)
4 – hosszabb távra
0 – nem tudja

12.	A várható költségeket hogyan tervezték:
1 – minden iskolára külön-külön vagy
2 – összességében mérték föl a várható költségvetési hatásokat?
0 – nem tudja

13.	Önök mint fenntartó hányszor hoztak döntést az Önökhöz tartozó iskolák pedagógiai programjairól?

		-szor	

14. 	És mikor hozták meg ez(eke)t a döntés(eke)t?

Év	Hónap	

	

A pedagógiai programok szakértői véleményezése

15. 	Készült-e szakértői vélemény a pedagógiai programokról? 
1 – készült

TOVÁBB A 34-RE!

2 – nem készült				
0 – nem tudja

HA KÉSZÜLT (16-33. kérdéseket föltenni!):
16. 	Minek alapján választották ki a szakértőt (-ket)?
(Több válasz is lehetséges!)
1 –  megyei pedagógiai intézet ajánlása alapján
2 – személyes ismeretség alapján
3 – a szakértői névjegyzékből
4 – az iskola(ák) ajánlása alapján
5 – nyilvános pályázat útján
6 – a fenntartónál közvetlenül jelentkezők közül
7 – más fenntartók (önkormányzatok) ajánlása alapján
8 – egyéb módon, éspedig:

17. 	Ki(k) volt(ak) a felkért szakértő(k)?
(Több válasz is lehetséges!)
1 – pedagógiai szolgáltató intézmény munkatársa
2 – valamilyen szervezet munkatársa 		melyik szervezeté? ..................................
3 – független egyéni szakértő
4 – egyéb, éspedig:
0 – nem tudja, nem emlékszik

18. 	Ugyanaz a szakértő (szakértői csoport) véleményezte az Önök fenntartásában működő valamennyi iskola pedagógiai programját?
1 – ugyanaz véleményezte
2 – különböző szakértők, szakértői csoportok véleményezték
9 – csak egy iskolának a fenntartója
0 – nem tudja 

19. 	Előfordult-e, hogy egy pedagógiai programról több szakértői vélemény készült? 
1 – előfordult
2 – nem fordult elő				
0 – nem tudja

20. 	Adtak-e Önök előzetes vizsgálati, értékelési  szempontokat a szakértőnek?
1 – adtak

TOVÁBB A 22-RE!

2 – nem adtak					
0 – nem tudja

21. 	
A szakértő számára adott szempontok tartalmazták-e az alábbiakat?

TARTALMAK:	Igen	Nem	Nem tudja	
1.	a törvényi követelményeknek való megfelelés	1	2	0	
2.	a pedagógiai program megvalósíthatósága	1	2	0	
3.	az iskola minőségének vizsgálata	1	2	0	
4.	a pedagógiai programok és a fenntartó oktatási koncepciója közti összefüggések vizsgálata	1	2	0	
5.	az egyes pedagógiai programok kapcsolódásainak vizsgálata	1	2	0	
6.	az iskolák közötti átjárhatóság	1	2	0	
7.	a költségvonzatok, beruházási, fejlesztési igények	1	2	0	
8.	egyéb, éspedig:	1	2	0	

22. 	Mennyi időt vett igénybe a szakértői vélemények kidolgozása?
1 – 10–30 napot
2 – 30–45 napot
3 – 45–60 napot
4 – ennél több időt
0 – nem tudja

23. 	A szakértői vélemények összesen hány oldalt tettek ki?
1 – 5 oldalnál kevesebbet
2 – 5-10 oldalt
3 – 10-20 oldalt
4 – 20-50 oldalt
5 – 50 oldalnál többet
	0 – nem tudja

24. 	Igényelték-e, hogy a szakértő az iskolákon belül helyszíni munkát is végezzen?
1 – igényelték
2 – nem igényelték				
25. 	Az elkészült szakértői véleményt megküldték-e az érintett iskolának?
1 – igen
2 – nem

26. 	

Előfordult-e, hogy a szakértő érdemleges módosítást javasolt?
1 – előfordult  			HÁNY ISKOLA ESETÉBEN?

TOVÁBB A 28-RA!

2 – nem fordult elő		

HA ELŐFORDULT MÓDOSÍTÁSI JAVASLAT:
27. 	A pedagógiai program(ok)  mely területeit érintették ezek a módosítási javaslatok?

TERÜLETEK:	Érintették	Nem érintették	Nem tudja	
1.	általános törvényességi észrevételek	1	2	0	
2.	a pedagógiai program törvény szerinti tartalma	1	2	0	
3.	az intézmény számára biztosított órakeret	1	2	0	
4.	a helyi tanterv általában	1	2	0	
5.	a tanulókkal szembeni követelmények	1	2	0	
6.	a tananyag tartalma	1	2	0	
7.	a tananyag elrendezése (évfolyamok, osztályok stb. között)	1	2	0	
8.	az intézmény pedagógiai értékrendje	1	2	0	
9.	a helyzetelemzés	1	2	0	
10.	az alapító okiratban meghatározott feladatoktól való eltérés	1	2	0	
11.	a pedagógiai program részletezettsége	1	2	0	
12.	a pedagógiai program formai megjelenése	1	2	0	
13.	egyéb, éspedig:
	1	2	0	

28. 	A fenntartó részéről megtárgyalta-e valaki a szakértői véleményt?
1 – igen

TOVÁBB A 30-RA!

2 – nem 				
	0 – nem tudja

HA MEGTÁRGYALTA VALAKI:
29. 	Az alábbiak közül ki(k) tárgyalta(ák) meg a szakértői véleményt?

KIK:	Megtár-gyalta	Nem tárgyalta meg	Nem tudja	
az oktatási kérdésekkel foglalkozó bizottság	1	2	0	
az iskola és a hivatal képviselője	1	2	0	
a képviselő testület	1	2	0	
más éspedig:	1	2	0	

30. 	
Szükséges volt-e a szakértői vélemény alapján átdolgozást kérni az intézménytől?	

1 – igen 			HÁNY INTÉZMÉNYTŐL?
2 – nem 

31. 	Kérjük, hogy értékelje a szakértői véleményt, illetve véleményeket az alábbi szempontok szerint. Amit nagyon gyengének tart, arra adjon 1-est, amit nagyon jónak, arra 5-öst. 

A SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY(EK):	OSZTÁLYZAT
nagyon gyenge………..nagyon jó	Nem tudja	
1.	szakmai színvonala alapján	1        2         3        4         5	0	
2.	a pedagógiai program törvényességére vonatkozó információ tartalma szempontjából	1        2         3        4         5	0	
3.	értéke a költségvetési finanszírozás megállapítása szempontjából	1        2         3        4         5	0	
4.	az önök művelődési koncepciója és a bírált pedagógiai program megfelelősége szempontjából	1        2         3        4         5	0	
5.	szakmai - pedagógiai használhatósága szempontjából	1        2         3        4         5	0	

32. 	Mindent egybevetve, hogyan értékeli a szakértői vélemény(ek) hasznosságát:
nagyon gyenge………………………………………………..nagyon jó
1		2		3		4		5

33. 	Összességében mennyi volt a szakértői véleményezés költsége?

				.....................................Ft.

A pedagógiai programok jóváhagyása

34. 	Ki hagyta jóvá a pedagógiai programokat?
1 – önkormányzati (fenntartói) képviselőtestület
2 – az önkormányzat (a fenntartó) oktatási bizottsága
3 – az önkormányzat (a fenntartó) megfelelő hivatali egysége 
4 – egyéb személy, éspedig:……………………………………………………..
5 – egyéb testület, éspedig:………………………………………………………

35. 	Mi volt a fenntartói döntés formája?
1 – rendelet
2 – határozat
3 – egyéb, éspedig:………………………………………

36. 	Volt-e érdemi vita a jóváhagyásról szóló döntés előtt?
1 – volt 			          MILYEN KÉRDÉSEKRŐL?

	
2 – nem volt

37. 	Hány olyan iskola van, ahol a pedagógia programnak az érvényessége: 
	HÁNY ISKOLA?	
1 év vagy kevesebb		
1-2 év		
2-5 év		
5 évnél több		
nincs időhatár kijelölve		

38. 	Előfordult-e, hogy valamelyik iskola pedagógiai programjával kapcsolatban a jóváhagyást elutasító döntést hoztak? 
1 – igen				Hány iskolánál?
2 – nem  

TOVÁBB A 40-RE!

HA ELŐFORDULT:
39. 	Az elutasítás indokai között előfordultak-e a következők:

	Előfor-dult	Nem for-dult elő	Nem tudja	
1.	nem felel meg a törvényben előírt követelményeknek	1	2	0	
2.	olyan többletfeladatot tartalmaz, amihez a feltételek nem biztosítottak és annak megteremtését nem vállalja,	1	2	0	
3.	illetve nem tartalmazza azokat a feladatokat, amelyeket a szükséges feltételek biztosítása mellett meghatározott	1	2	0	
4.	egyéb ok, éspedig:
	1	2	0	

40. 	Van-e olyan iskola, amelynek a pedagógiai programját még nem hagyták jóvá?

1 – van					Hány ilyen iskola van:
2 – nincs 
 
41. 	
Sok olyan tényező lehet, ami hatással volt az iskolák pedagógiai programjának tartalmára, szerkezetére. Kérem, mondja meg az alábbiakról, hogy Ön szerint mekkora hatást gyakoroltak az Önök által fenntartott iskolák pedagógia programjára? Megint osztályozzon, mint az iskolában, 1-től egészen 5-ig: az egyes azt jelenti, hogy egyáltalán nem gyakoroltak hatást, az 5-ös pedig azt, hogy rendkívül nagy hatást gyakoroltak az új tanterv kialakítására. 

TÉNYEZŐK:	MEKKORA HATÁST GYAKOROLT:
semekkorát……….nagyon nagyot	Nem tudja	
1.	az iskola igazgatójának igényei	1       2       3       4       5	0	
2.	a pedagógusok, nevelők igényei	1       2       3       4       5	0	
3.	a szülők igényei	1       2       3       4       5	0	
4.	a tanulók igényei	1       2       3       4       5	0	
5.	a tanácsadók javaslatai	1       2       3       4       5	0	
6.	a tankönyvírók 	1       2       3       4       5	0	
7.	szakmai szervezetek elvárásai	1       2       3       4       5	0	
8.	más hasonló iskolák programja	1       2       3       4       5	0	
9.	az iskolafenntartó elvárásai	1       2       3       4       5	0	
10.	a költségvetési feltételek, lehetőségek	1       2       3       4       5	0	
11.	minisztériumok és háttérintézményeik	1       2       3       4       5	0	
12.	pedagógiai szolgáltató intézetek	1       2       3       4       5	0	
13.	az iskola korábbi tanterve	1       2       3       4       5	0	
14.	a nemzeti alaptanterv követelményei	1       2       3       4       5	0	
15.	a törvény által meghatározott órakeret	1       2       3       4       5	0	
16.	az iskola új pedagógiai programja, (profilváltozása)	1       2       3       4       5	0	
17.	a rendelkezésre álló tankönyvek	1       2       3       4       5	0	
18.	az egyes gyerekekre vonatkozó fejlesztési tervek	1       2       3       4       5	0	
19.	az elfogadott települési szintű oktatási koncepció	1       2       3       4       5	0	
20.	a megyei közoktatás-fejlesztési terv	1       2       3       4       5	0	
21.	továbbképzésen szerzett információk	1       2       3       4       5	0	
22.	külföldi minták	1       2       3       4       5	0	
23.	országos vizsgakövetelmények	1       2       3       4       5	0	
24.	munkaerőpiaci elvárások	1       2       3       4       5	0	
25.	a következő iskolafokozat elvárásai	1       2       3       4       5	0	
26.	egyéb, éspedig:…………………….
	1       2       3       4       5	0	

Fenntartói várakozások

42. 	Ön szerint a NAT bevezetésének hatására mi várható általában a magyar iskolarendszerben: az alábbi tényezők nőnek, csökkennek vagy változatlanul megmaradnak?
TÉNYEZŐK:	NŐ	NEM VÁLTOZIK	CSÖKKEN	NEM TUDJA	
1.	az oktatás színvonala, eredményessége                	3	2	1	0	
2.	az iskolák között meglévő színvonalbeli különbségek                       	3	2	1	0	
3.	egyes iskolák lemaradása	3	2	1	0	
4.	a tanulók képességeinek megfelelőbb oktatási lehetőség	3	2	1	0	
5.	az egyes tanulócsoportok közti különbségek	3	2	1	0	
6.	a tanulók tanulási ambíciója	3	2	1	0	
7.	a pedagógusok szakmai ambíciója	3	2	1	0	
8.	a tanulók terhei	3	2	1	0	
9.	a pedagógusok terhei	3	2	1	0	
10.	a tantestületek felelőssége	3	2	1	0	
11.	a fenntartók felelőssége	3	2	1	0	
12.	a pedagógus munkaerő-gazdálkodás hatékonysága	3	2	1	0	
13.	az iskolák munkájának átláthatósága	3	2	1	0	
14.	az iskolák nyitottsága	3	2	1	0	
15.	a nevelőtestületek kohéziója, összetartása	3	2	1	0	
16.	az “iskola-használók” igényeinek kielégítése	3	2	1	0	
17.	az iskolák közötti átjárhatóság	3	2	1	0	
18.	az általános iskolák vonzereje	3	2	1	0	
19.	a középiskolák vonzereje	3	2	1	0	
20.	a pedagógusok pályaelhagyása	3	2	1	0	

43. 	Várható-e Ön szerint, hogy a NAT hatására megváltozik a hazai iskolaszerkezet?
1 – várható
2 – nem várható
0 – nem tudja

44. 	És az Önök által fenntartott iskolák körében várható-e szerkezetváltozás?
1 – várható
2 – nem várható
0 – nem tudja

45. 	Miért gondolja így?

46. 	
Az Önök által jóváhagyott pedagógiai programoknál általában mikor válhat majd szükségessé a módosítás?
1 – 1–2 éven belül
2 – 3–5 éven belül
3 – több mint 5 év múlva
9 – nem válik szükségessé
	0 – nem tudja (még)

47. 	Az alábbiak közül mik tehetik szükségessé a pedagógiai programok módosítását?
	1– a szülői igények változása
	2 – tanulói igények változása
	3 – általában a társadalmi igények változása
	4 – fenntartói kezdeményezés
	5 – szakmai okok
	6 – új tantervek, tankönyvek
	7 – törvényi szabályozás változása
	8 – egyéb ok, éspedig:
	0 – nem tudja

CSAK ÖNKORMÁNYZATOKTÓL! HA MÁS A FENNTARTÓ TOVÁBB AZ 59-RE!

48. 	Az Önök intézményében kik foglalkoznak az oktatás ügyeivel?
	1 – egy önálló szervezeti egység (osztály, csoport, iroda stb.)

TOVÁBB AZ 54-RE!

	2 – a közoktatásért felelős előadó (önálló szervezeti egység nélkül)		
	3 – nincs szervezeti egység, ill. személy az intézményen belül

FIGYELEM! 
A 49-53. KÉRDÉSEKET CSAK AKKOR TÖLTSÉK KI, HA VAN ÖNÁLLÓ SZERVEZETI EGYSÉG (OSZTÁLY, CSOPORT, IRODA STB.), AMELY A KÖZOKTATÁS ÜGYEIVEL (IS) FOGLALKOZIK

49. 	Mi az oktatással foglalkozó szervezeti egység pontos elnevezése?

	.........................................................................................................................

50. 	A közoktatáson kívül milyen más feladatok tartoznak az önálló oktatási szervezeti egységhez?
	1 - semmilyen más feladat
	2 - közművelődés
	3 - egészségügy
	4 - sport
	5 - ifjúsági ügyek
	6 - szociálpolitika
	7 - egyéb, éspedig.............................................................................................

51. 	Hány fő dolgozik összesen ebben a szervezeti egységben?		........fő

52. 	És (közülük) hány fő foglalkozik közoktatási feladatokkal?	........fő

53. 	A közoktatási feladatokkal foglalkozók közül hány főnek van az alábbi végzettsége:

	Hány főnek van	
középfokú összesen:		
ebből:	    - pedagógiai végzettsége		
	    - pénzügyi végzettsége		
	    - jogi, közigazgatási végzettsége		
Főiskolai összesen:			
Egyetemi összesen:			
ezek-ből:	- óvónői, tanítói vagy tanári végzettsége		
	- egyéb humán vezetői végzettsége (pl. népművelő, könyvtáros)		
	- pénzügyi végzettsége		
	- jogi, közigazgatási végzettsége		
	 - közigazgatási alapvizsgája		

FIGYELEM!
 54 – 57. KÉRDÉSEKET CSAK AKKOR TÖLTSÉK KI,  HA NINCS ÖNÁLLÓ SZERVEZETI EGYSÉG, AMELY A KÖZOKTATÁS ÜGYEIVEL (IS) FOGLALKOZIK

54.	Van-e az Önök intézményében közoktatási feladatokkal foglakozó előadó?
	1 - van

TOVÁBB A 58-RA!

	2 - nincs 
	0 - nem tudja 

55.	Milyen más feladatokkal foglalkozik a közoktatási feladatokkal is foglakozó előadó?
	1 - semmilyen más feladattal
	2 - közművelődéssel
	3 - egészségüggyel 
	4 - sporttal
	5 - ifjúsági ügyekkel
	6 - szociálpolitikával
	7 - egyébbel, éspedig:.......................................................................................

56.	
A közoktatási feladatokkal foglakozó előadónak mi a legmagasabb iskolai végzettsége?
	1 - egyetem
	2 - főiskola
	3 - középiskola
	4 - alapfokú végzettség (ált. isk., szakmunkásképző)

57.	A közoktatási feladatokkal foglakozó előadónak van-e...

	Van	Nincs	
középfokú:			
    - pedagógiai végzettsége	1	2	
    - pénzügyi végzettsége	1	2	
    - jogi, közigazgatási végzettsége	1	2	
felsőfokú:			
    - óvónői, tanítói vagy tanári végzettsége	1	2	
    - egyéb humán vezetői végzettsége (pl.      
      népművelő, könyvtáros)	1	2	
    - pénzügyi végzettsége	1	2	
    - jogi, közigazgatási végzettsége	1	2	
    - közigazgatási alapvizsgája	1	2	

58.	Működik-e az Önök településén (illetve kerületében) olyan iskola, amely nem önkormányzati fenntartásban van?
1 – működik		Milyen típusú oktatási intézmények ezek? És hány van belőlük?

Nem önkormányzati fenntartású iskola	Hány ilyen van?	

		
2 – nem működik
0 – nem tudja

59.	Kérem, hogy végül mondja el azt, amiről nem esett szó, de úgy érzi, hogy a pedagógiai programokkal kapcsolatban fontos lenne megemlíteni. 

KÖSZÖNJÜK TÜRELMÉT ÉS ÉRTÉKES VÁLASZAIT!